МІНІСТЕРСТВО ОХОРОНИ ЗДОРОВ’Я УКРАЇНИ

ЗАПОРІЗЬКИЙ ДЕРЖАВНИЙ

МЕДИЧНИЙ УНІВЕРСИТЕТ

Кафедра ф зично реаб л тац , спортивно медицини,

ф зичного виховання здоров`я

ФІЗИЧНА РЕАБІЛІТАЦІЯ ПРИ ЗАХВОРЮВАННЯХ ХРЕБТА

Навчальний пос бник

для самост йно роботи студент в IV курсу медичних факультет в при п дготовц до практичних занять з дисципл ни «Ф зична реаб л тац я та спортивна медицина».

Запор жжя, 2016 р.

Михалюк Є.Л., Черепок О.О., Ткал ч І.В. Ф зична реаб л тац я при захворюваннях хребта. Навчальний пос бник.- ЗДМУ, 2016. 90 с.

Укладач :

Михалюк Є.Л., д.мед.н., професор, зав дувач кафедри ф зично реаб л тац , спортивно медицини, ф зичного виховання здоров`я Запор зького державного медичного ун верситету.

Черепок О.О., к.мед.н., асистент кафедри ф зично реаб л тац , спортивно медицини, ф зичного виховання здоров`я Запор зького державного медичного ун верситету.

Ткал ч І.В. асистент кафедри ф зично реаб л тац , спортивно медицини, ф зичного виховання здоров`я Запор зького державного медичного ун верситету.

Рецензенти:

Ляхова І.М., д.пед.н., професор, директор Інституту здоров`я туризму Класичного приватного ун верситету ЗІДМУ.

Мал ков М.В., д.б ол.н., професор, Зав дувач кафедри медико-б олог чного забезпечення ф зично культури спорту Запор зького нац онального ун верситету.

Навчальний пос бник складено на основ д ючого навчального плану та програми з навчально дисципл ни «Ф зична реаб л тац я та спортивна медицина» для студент в вищих медичних навчальних заклад в III-IV р вн в акредитац для напряму п дготовки «Медицина» 1201, для спец альностей 7.12010001 «Л кувальна справа», 7.12010002 «Пед атр я », зг дно осв тньо-квал ф кац йно характеристики та осв тньо-профес йно програми п дготовки фах вц в, затвердженими наказами МОЗ Укра ни в д 16.04.03 239 та в д 28.07.03 504, експериментального навчального плану МОЗ Укра ни, розробленого на принципах Європейсько кредитно-трансферно системи та затвердженого наказом МОЗ Укра ни в д 31.01.2005 р, 52.

Пос бник призначений для самост йно роботи студент в IV курсу медичних факультет в при п дготовц до практичних занять з дисципл ни «Ф зична реаб л тац я та спортивна медицина».

Навчальний пос бник обговорено та затверджено на зас данн циклово методично ком с ЗДМУ з терапевтичних дисципл н та рекомендовано до видання Центральною методичною радою ЗДМУ (протокол 5 в д 02.06.2016 р.).

Кл н чна вертебролог я, основн поняття

Кл н чна вертебролог я напрямок медицини, який склада ться з трьох розд л в:

Кл н чна патолог чна анатом я хребта;

Система вертеброд агностики;

Система вертебротерап .

Мануальна терап я це спос б л кування захворювань хребта, суглоб в, м’яз в, зв’язок, судинно-нервових структур, а також вертеброгенних захворювань внутр шн х орган в за допомогою ручного впливу. Мануальною терап ю може займатись будь-який л кар, котрий зна кл н чну анатом ю патолог ю хребта, його зв’язки з ншими органами системами, пройшов в дпов дну п дготовку вм застосовувати методи мануально д агностики терап .

Науков основи кл н чно вертебролог

Вчення про хребет як диний орган, який склада ться з хребц в, м жхребцевих диск в, суглоб в, зв’язкового м’язового апарата, сегментарних судинних нервових структур. Анатомо-функц ональною одиницею хребта як ц лого органа хребтово-руховий сегмент, котрий склада ться з двох сус дн х хребц в, двох м жхребцевих суглоб в, м жхребцевого диска, зв’язок, м’яз в, сегментарних судинно-нервових структур. Сл д в дм тити, що хребет виступа як ц л сний орган завдяки тому, що один той же хребець входить одночасно в два сегмента.

Вчення про механ зм виникнення функц онального блоку в результат рефлекторно м оф ксац у в дпов дь на подразнення чутливих нервових структур в склад г лок та стовбура спинномозковго нерва, задн х кор нц в, оболонок спинного мозку рецепторних пол в зовн шнього шару ф брозного к льця, зв’язок, мен ско да. Рефлекторна м оф ксац я призводить до виникнення вторинних травмуючих елемент в: тригерних пункт в тунельних синдром в.

Вчення про те, що хребет як диний орган прийма участь в реал зац практично вс х рефлекторних реакц й через вегетативн нервов структури.

Вчення про систему вертеброд агностики.

Вчення про систему вертебротерап .

Шляхи передач патолог з хребта на внутр шн органи:

Зм на нормально форми хребта. Зм на синтоп орган в виника при викривленнях хребта, наприклад, при правосторонньому скол оз поперекового в дд лу хребта може спостер гатися птоз л во нирки, внасл док чого виника п лонефрит. Якщо в грудному в дд л хребта згладжений к фоз або зам сть к фоза виник лордоз, то це може призвести до деформац трахео-бронх ального дерева судин леген в, а також до опущення д афрагми орган в черевно порожнини, що призводить до розвитку хрон чних бронхо-легеневих захворювань, а також захворювань орган в верхнього поверху черевно порожнини (гастрити, виразкова хвороба шлунку дванадцятипало кишки, холецистит, панкреатит та н.).

В сегментах симпатичн нервов структури (ядра Th1-Th12 в бокових рогах спинного мозку), при травм яких виника патолог чна мпульсац я. З ядер виходять волокна в склад передн х спинномозкових кор нц в. Ц волокна входять в склад спинномозкового нерва, в д якого в дходять rami communicantes, котр йдуть до вегетативних гангл в truncus sympathicus. Вегетативн гангл розм щуються по всьому хребт (C2-Co1). В д них йдуть волокна до преорганних та внутр шньоорганних вегетативних гангл в до великих судин (аорта, сонн та хребтов артер ). Навколо великих судин вегетативн волокна утворюють симпатичн сплетення по м р под лу артер й аорти симпатичн волокна теж д ляться доходять до артер ол, прекап лярних сф нктер в кап ляр в.

Є 2 види травмування нервових структур:

Подразнення;

Компрес я.

Сл д знати, що троф чний комплекс тканин склада ться з м кроциркуляторного русла тканини симпатичних нервових зак нчень. Будова м кроциркуляторного русла: артер ола прекап лярний сф нктер кап ляри венули + артер оло-венулярн анастомози (шунти).

Нервов зак нчення доходять до прекап лярних сф нктер в до ст нки кап ляра, куди доноситься кисень поживн речовини. Обм н речовин йде т льки на р вн кап ляр в.

В норм при навантаженн в споко к льк сть функц онуючих кап ляр в повинна бути р зною (в 5-7 раз в). В дсутн сть продукт в окислення призводить до подразнення рецептор в, спазму прекап лярних сф нктер в розкриттю артер оло-венулярних анастомоз в, що призводить до скиду кров , внасл док чого насичена кров приходить до серця легень, компенсаторно виникають брадикард я та брадипное (механ зм збереження енерг ). При навантаженн зб льшу ться к льк сть недоокислених продукт в, сф нктери закриваються, а шунти в дкриваються. При подразненн нервових волокон в дбува ться спазм прекап лярного сф нктера (нав ть без навантаження), скид кров , що призводить до г покс , розвитку дистроф та склерозу. Кр м того муноглобул ни фагоцити обходять тканини, що призводить до порушення м сцевого мун тету.

При компрес вегетативних волокон мпульс не доходить до троф чного комплекса, в дбува ться парез сф нктер в (кров потрапля в кап ляри). Але не ннерву ться ст нка кап ляра (один шар рогоцит в, м ж якими щ лини) внасл док чого наступа округлення кл тин, щ лини м ж ними зб льшуються виходить р дина. Це призводить до розвитку тканинного набряку, стискування ще функц онуючих судин, а також виникнення сладж-синдрому. При цьому кров знову йде по шунтам знову виникають дистроф я склероз (т льки через фазу набряку). Наприклад, хвороба Рота набряк зуд зовн шньо поверхн стегон. Кр м того, сладж гемол з створюють поживне середовище для бактер й. Особлив стю те, що кожна д лянка тканини ннерву ться к лькома сегментами, тому при враженн т льки одного сегмента кл н чна картина може не проявлятися.

Тригерний шлях. В нервових шляхах ще рухов чутлив волокна, при подразненн яких виника спазм м’яза, виникають д лянки г покс м’яза, а згодом дистроф я, склероз поява антиген в, що призводить до розвитку асептичного запалення. Ц локальн м офасц альн ущ льнення тригерними пунктами. В тригер завжди електричний розряд, тому виникають больов мпульси, як йдуть по чутливих шляхах до сегмент в спинного мозку, там в дбува ться сумац я п дпорогових потенц ал в виника патолог чна мпульсац я, яка по вегетативним структурам йде до орган в, викликаючи спазм прекап лярних сф нктер в вищеописан зм ни троф чного комплексу. Якщо х блокувати анестетиком, то патолог чна мпульсац я зника .

Кр м нервових структур в сегменти входять судинн структури (а.vertebralis, а.spinalis anterior, артер я Адамкевича, а також вени навколо a.vertebralis), як теж травмуються призводять до патолог чних стан в (специф чних синдром в). Наприклад, шийна г пертенз я, д енцефальний синдром.

Інш шляхи вчення про пол дендритн пол функц ональн нейрони (одночасно отримують мпульсац ю з р зних тканин структур).

Ауто мунне запалення в тригер може призвести до враження здорового м’яза виникнення нових тригер в.

Комплекс антиген-антит ло вража гладку мускулатуру орган в.

Вже хворий орган да патолог чну ритац ю, яка вторинно вплива на нш органи та хребет.

Зв’язок сегмент в орган в

Верхньошийн гангл вся голова частина ши та грудно кл тки.

Середньо-нижньо-шийн верхньо-грудний органи ши , вся грудна кл тка, частина орган в голови.

Середньо-грудн частина грудно кл тки вс органи верхнього поверху черевно порожнини.

Нижньо-грудн поперековий частково органи верхнього поверху вс органи нижнього поверху черевно порожнини.

Поперековий, крижовий частково органи нижнього поверху черевно порожнини вс органи таза.

Шийн сегменти

С1-С4: хребтова артер я, оч , глотка, гортань, п дщелепна п д’язикова слинн залози, щитовидна залоза, серце, леген , д афрагма; судинно-рухов нерви по ходу аорти, сонних та хребтових артер й; трахея, стравох д.

С5-С8: щитовидна залоза, серце, д афрагма, хребтова артер я, трахея, бронхи, леген , стравох д, оч .

Грудн сегменти

Th1-Th4: оч , вуха, серце, леген , бронхи, судинно-рухов нерви, м жреберн нерви, плевра, д афрагма, печ нка, грудн залози, шлунок.

Th5-Th8: м жреберн нерви, грудн залози, плевра, д афрагма, шлунок, печ нка, селез нка, очеревина, жовчний м хур, п дшлункова залоза, наднирники.

Th9-Th12: м жреберн нерви, судинно-рухов нерви, жовчний м хур, п дшлункова залоза, тонкий товстий кишк вник, селез нка, сечоводи, нирки, апендикс.

Попереков сегменти

L1-L5: тонкий товстий кишк вник, апендикс, сечовий м хур, матка, я чники, матков труби, статевий член, я чка, с м’явиносн протоки, простата, пряма кишка, сф нктер в дх дника.

Крижов сегменти

S1-S5: сечовий м хур, анус, ерекц я еякуляц я, пряма кишка, п хва, шийка матки.

Куприковий гангл й: пряма кишка задн й прох д.

Істор я розвитку мануально терап

Вид ляють 4 пер оди у розвитку мануально терап :

Стародавн й пер од. В н пов’язаний з д яльн стю Г пократа (500 р. до н.е.). Г пократ вперше вв в поняття дистоп (зм щення) хребц в (спондилол стез, ретрол стез, дисторз я). Йому ж належить вираз: Сп вставляючи зм щен хребц , внутр шню патолог ю можна вил кувати природн м шляхом . Н що не повинно висковзнути в д погляду досв дчених рук л каря для того, щоб сп вставляючи зм щен хребц допомагаючи пац нту, не нанести йому шкоди .

Елементи мануально терап розвивались також в Кита , Інд , Грец .

Середньов чний пер од. В зв’язку з д яльн стю нкв зиц мануальна терап я, як нш розд ли науки медицини, не розвивалась.

II половина XIX стол ття. Розвиток мануально терап в дбува ться двома напрямками:

а) 1874 р. (США) виника школа остеопат п д кер вництвом Д.Е. Ст ла. Особлив стю цього напрямку мануально терап було те, що вони вивчали структуру функц ю хребта як ц л сного органа, а корекц ю порушень в ньому проводили, використовуючи довг важел (верхн та нижн к нц вки, голову).

б) В 1895 р. доктор Таллер заснову школу х ропрактик в. Останн детально вивчали особливост будови та функц онування окремих хребц в хребтово-рухових сегмент в, а зм щення хребц в л кв довували, використовуючи коротк важел (остист та поперечн в дростки хребц в).

В 1936 р. в Швейцар (м. Берн) в дбува ться суд над мануальною медициною з м жнародною участю. В результат така д яльн сть була заборонена. В цей час залишались поодинок школи в Англ та США.

Останн й пер од розпочався в 1946 р. з в дкриття кафедр мануально терап (Карел Л в т (Прага); Стодгарт, Сезе).

В 1958 р. в Швейцар проходить I м жнародний конгрес з мануально медицини.

II м жнародний конгрес в дбува ться в 1960 р. (ФРГ). III м жнародний конгрес в 1962 р. (Франц я). На ньому була заснована м жнародна сп льнота л кар в мануально медицини.

На територ кра н СНД перша конференц я з мануально терап в дбулась у 1984 р., а в 1988 р. був виданий оф ц йний наказ про впровадження мануально терап в практику охорони здоров’я.

Кл н чна анатом я хребта

Кл н чна анатом я розд л анатом , котрий вивча особливост будови, необх дн для д агностики, л кування або проф лактики захворювань.

Хребет це складна анатом чна структура, яка ма сво особливост будови функц в кожному з в дд л в повинна розглядатися як диний орган.

Основн функц хребта, як диного органа:

Опорна;

Захисна (захист спинного дистального в дд лу стовбура головного мозку);

Вегетативно-троф чна (вегетативна регуляц я функц й внутр шн х орган в, судин, м'яз в тканин);

Рухова (рух к нц вок, голови);

Чутлива.

Хребет склада ться з 33-х хребц в, диск в, суглоб в, м’яз в, зв’язок, нервово-судинних структур ма форму сп рал , витягнуто по довжин : C7; Th12;L5;S5;Co3-5.

Хребець склада ться з т ла, дуги в дростк в: остистий, 2 поперечних та 4 суглобових. Дуга т ло утворюють отв р. Отвори, розм щуючись один над одним, утворюють хребтовий канал. В ньому спинний мозок з оболонками, передн задн кор нц , передня спинно-мозкова артер я.

На н жках дуги вир зки, як розм щуючись одна над одною утворюють м жхребцев отвори. В цих отворах розташовуються спинно-мозковий нерв, м жхребцев артер вени, сп нальн гангл . Отв р значно б льший, н ж сумарний д аметр нерва, артер вени.

Отв р обмежений вир зками дужок, т лами хребц в, м жхребцевим диском суглобовими в дростками. При цьому навантаження припада переважно на замикаюч пластинки т л хребц в м жхребцевий диск, в той час як м жхребцев суглоби забезпечують рухи в сегмент .

Особливост будови шийного в дд лу хребта

С1:

В дсутн сть т ла хребця м жхребцевого диска, тому навантаження, котре припада на цей хребець повинно бути м н мальним.

В дсутн сть остистого в дростка. Цей факт необх дно знати для того, щоб не виставляти помилковий д агноз спондилол стез .

Перший шийний хребець утворю суглоби ел псовидно форми з потиличною к сткою, тому ф з олог чними будуть лише рухи в саг тальн й фронтальн й площин . Ротац я в даному сегмент анатом чно неможлива.

С1 з’ дну ться з С2 за допомогою 3-х суглоб в: середнього (вертикальна в сь) 2-х бокових (горизонтальна площина). Ф з олог чним рухом ротац я голови разом з С1.

Наявн сть петл a.vertebralis м ж С1 С2 тому при ротац йних рухах не в дбува ться пошкодження розривання ст нки хребтово артер .

С2:

У цього хребця вже т ло, але на його верхн й поверхн розташову ться зуб, тому м жхребцевий диск у цьому сегмент також в дсутн й.

Остистий в дросток роздво ний. Цей факт необх дно пам’ятати для того, щоб не виставляти помилковий д агноз дисторз я . Роздво ними можуть бути також остист в дростки С3,С4,С5.

Остистий в дросток С2 довший, н ж в С3, тому тут необх дно детально перев ряти д агноз ретрол стез Окр м того остистий в дросток С2 не нахилений. Довшими також остист в дростки: С6 по в дношенню до С5; С7 по в дношенню до C6 та Th1.

Суглобов в дростки С2 з’ дну ться з С3 в нап вгоризонтальн й нап вфронтальн й площинах (ф з олог чн ковзн рухи вперед-назад вправо-вл во). Тому при виконанн л кувально ф зкультури повинн використовуватись лише так рухи. Площина з’ днання м ж суглобовими в дростками аналог чна в решти шийних хребц в.

Починаючи з С2-С3 на верхньо-бокових поверхнях т л хребц в суглоби Люшка, котр обмежують рухи в сторону цим сприяють захисту хребтово артер в д травматизац .

В поперечних в дростках вс х шийних хребц в отвори, як , розташовуючись один над одним, утворюють канал для хребтово артер , а також симпатичних венозних сплетень навколо не .

Шостий шийний хребець (C6) ма на поперечному в дростку потовщення сонний горбик, до якого у раз потреби можна притиснути сонну артер ю.

Сьомий шийний хребець (C7) ма найдовший остистий в дросток, верх вка якого легко пальпу ться.

Грудний в дд л

Суглобов поверхн розташовуються в фронтальн й площин , поск льки суглоби плоск , то ф з олог чн рухи також будуть зд йснюватись лише в фронтальн й площин . Можлив зм щення хребц в по типу дисторз й.

Остист в дростки розташовуються зверху вниз, тому вони знаходяться на р вн поперечних в дростк в нижчерозташованого хребця. Це сл д враховувати при мануальн й корекц дисторз , поск льки при цьому сл д натискати на остистий в дросток вищерозташованого хребця.

Грудн хребц утворюють найб льшу к льк сть суглоб в (8). Тому при вивиху головки ребра травмуються два нерви (спинно-мозковий м жхребцевий), дв артер , дв вени спинно-мозковий гангл й.

Особливост будовиTh12:

- верхн суглоби розташовуються у фронтальн й площин ;

- нижн в нап вфронтальн й, нап всаг тальн й площин . Кр м того, вони мають нап вцил ндричну форму, що сприя зд йсненню вс х можливих рух в в саг тальн й, фронтальн й площин , а також ротац .

Поперековий в дд л

з’ днання суглобових в дростк в в саг тальн й площин ( ф з олог чн рухи вперед-назад. Зм щення хребц в теж по типу ретро(спонди-ло)л стезу. Ротац я в норм до 85-90(. Дисторз ж у поперековому в дд л можлив при г пермоб льност та перерозтягненн капсули м жхребцевих суглоб в.

L5 ма т ло клиновидно форми. Причому передня висота т ла б льша, н ж задня. Це необх дно для вир внювання нахилу т ла (поск льки крижова к стка ма нахил назад).

Суглобов в дростки L5 розташовуються у нап всаг тальн й, нап вфронтальн й площин (ближче до фронтально ), тому при зм н прискорення т ла нерц я не виклика спондилол стезу L5. Останн й можливий лише при перелом в дростк в, розрив м жхребцевого диска перерозтягненн капсули суглоба.

Крижовий в дд л

М жхребцев диски в дсутн , зм щення хребц в в дсутн , артрози в дсутн , остеоф т в не бува . Але б ль в крижовому в дд л хребта виника при таких станах:

Венозна кров задньо поверхн крижа в дт ка через отвори наперед. Якщо зб льшуються органи малого таза внасл док патолог чних процес в, це призводить до венозного застою стиснення нервових структур в крижових отворах.

Капсула крижово-клубових суглоб в розтягу ться при пологах або надм рних статичних навантаженнях, що призводить до накопичення р дини, п сля розродження капсула спада ться, але р дина не встига швидко адсорбуватитсь утворю кармани (г громи), котр можуть притискати нерв до гострих виступ в задньо поверхн крижу. В деяких випадках такий б ль не зн ма ться нав ть наркотичними анальгетиками.

Куприковий в дд л (os coccygis) склада ться з 3-5 рудиментарних, нод зрощених м ж собою хребц в, аналогом хвостового в дд лу хребта в тварин.

Хребц , з' днуючись м ж собою, утворюють хребет певно форми, яка залежить в д ф з олог чних вигин в, в дсутн сть яких або надм рна виражен сть призводить до патолог чних зм н в сегментах. Ф з олог чн вигини починають формуватися ще в дитячому в ц зак нчують п сля окостен ння к сткових зон росту. Таким чином, прийнято розр зняти наступн ф з олог чн вигини:

Саг тальн :

Шийний лордоз (почина формуватись приблизно до двох м сяц в життя);

Грудний к фоз (почина формуватись приблизно до шести м сяц в життя);

Поперековий лордоз та крижовий к фоз (починають формуватись приблизно до першого року життя);

Мен ско ди

М ж суглобовими поверхнями суглобових в дростк в розташову ться щ лина в дстанню до 1 мм з синов альною р диною. Синов альна оболонка утворю вирости, як мен ско дами. В них багато м лких судин нервових зак нчень, тому при зм щенн хребця в дразу ж виника рефлекторна м оф ксац я, яка захища спинний мозок та нш важлив структури.

М жхребцевий диск

Диск склада ться з ф брозного к льця пульпозного ядра.

Функц пульпозного ядра:

пульпозне ядро втриму т ла хребц в на певн й в дстан . Чим б льший об’ м пульпозного ядра, тим б льша висота диска.

Амортизуюча функц я пульпозного ядра (розпод ля тиск р дини в замкнутому простор ). При цьому на одиницю площ припада м н мальне навантаження. Сл д п дкреслити, що дана функц я ма значення т льки в межах свого сегмента.

Функц ф брозного к льця

Ф брозне к льце втриму пульпозне ядро (створю замкнутий прост р).

Функц я зв’язки (адже ф брозне к льце це сполучна тканина, котра вроста в к стку в р зних напрямках (окрем автори вид ляють до 7 напрямк в сполучнотканинних волокон)).Таким чином ф брозне к льце найсильн шою зв’язкою в людському орган зм . Товщина ф брозного к льця колива ться в д 0,5 до 1 см. Тому не сл д використовувати поняття випад ння диска , поск льки це анатом чно неможливо.

Третя функц я ф брозного к льця троф чна по в дношенню до пульпозного ядра, поск льки кап ляри т льки в ф брозному к льц .

Амортизуюча функц я хребта як ц лого

Внасл док ф з олог чних згин в хребта сумарний вектор сили розклада ться на складов з р зними напрямками.

До зв’язкового апарату хребта в дносяться наступн структури:

передня поздовжня зв’язка (в д шийного в дд лу хребта до крижово к стки), котра проходить по передн й поверхн т л хребц в.

Задня поздовжня зв’язка по задн й поверхн т л хребц в.

Надостиста зв’язка.

М ж дугами т л хребц в розташовуються жовт зв’язки.

М жостист зв’язки.

М жпоперечн зв’язки.

Капсули м жхребцевих сугло-б в.

Рухи в хребт можуть зд йснюватись у трьох нап-рямках:

в фронтальн й площин ;

в саг тальн й площин ;

ротац .

М’язи-згинач :

Драбинчаст ;

Довг м’язи голови ши ;

Прям кос м'язи живота;

M.iliopsoas.

Розгинач :

m. sternocleidomastoideus;

m. trapezoideus;

m. levator scapulae;

m. serratus posterior;

m. splenius cervicis et capitis;

m. erector spinae;

mm. levatores costarum;

П дпотиличн м’язи;

m. obliquus abdominis internus;

Рухи в фронтальн й площин зд йснюються за рахунок одночасного скорочення згинач в розгинач в з одн сторони.

Ротац я:

М’язи, як йдуть п д кутом до середньо л н :

m. sternocleidomastoideus;

mm. trapezoideus;

mm. scaleni;

m. levator scapulae;

m. obliquus abdominis internus et externus;

m. ilipsoas;

Коротк м'язи, як з’ днують остист в дростки одних хребц в з поперечними в дростками нших хребц в.

Норми рух в у хребт :

Шийний в дд л:

вперед до з’ днання п дбор ддя з грудиною;

назад до з’ днання волосисто частини голови з задньою частиною ши ;

вб к до з’ днання вушно раковини надпл ччя;

ротац я до з’ днання п дбор ддя з передньою частиною надпл ччя.

грудний поперековий:

згинання до з’ днання к нчик в пальц в рук з п длогою при р вних ногах без взуття;

розгинання до з’ днання к нчик в пальц в рук з п дкол нними ямками;

в сторону до з’ днання к нчик в пальц в рук з боковою поверхнею кол нного суглоба;

ротац я 80-90(.

Анатом я хребта (продовження)

Особливост кровопостачання хребта

Кровопостачання сегмент в зд йсню ться з сегментарних (м жхребцевих артер й). Кожен сегмент може кровопостачатися двома-трьома артер ями, а також за рахунок артер альних г лочок в д розташованих поряд м'яз в зв'язок. Тому травма одн артер може не призводити до кл н чних зм н. Але деяк сегментарн артер приймають участь в кровопостачанн спинного мозку, зокрема артер я Адамкевича, котра утворю a. spinalis anterior. Вар ант в утворення багато. Тому до кожного сегмента треба в дноситись так, н би в н ма дину артер ю Адамкевича. При компрес артер Адамкевича виника нсульт нижньо частини спинного мозку з розвитком нижнього парапарезу (параплег ), порушеннями з боку орган в малого тазу сф нктерного апарата (нетримання сеч калу). Верхня половина спинного мозку кровопостача ться з кола Захарченка.

Особливост кровопостачання в шийному в дд л :

Шийний в дд л хребта кровопостача ться з системи a. vertebralis (г лка a. subclavia), яка проходить в канал хребтово артер , починаюси з С6. М ж С1 С2, а також перед входом в великий потиличний отв р хребтова артер я утворю петл . П сля входу в череп хребтов артер утворюють основну артер ю, а в д лянц потиличного отвору коло Захарченка передню спинно-мозкову артер ю. Хребтова артер я склада ться з чотирьох частин:

передхребтово (pars prevertebralis) (до вступу а. vertebralis в отв р поперечного в дростка С6);

шийно частини (pars transversaria seu cervicalis) (розташована в отворах поперечних в дростк в С6 Th1);

атлантова (pars atlantica) (розташована в поперечному отвор на верхн й поверхн задньо дуги атланта);

внутр шньочерепна частина (pars intracranialis).

В д внутр шньочерепно частини хребтово артер основно артер кровопостача ться потилична д лянка кори головного мозку (зоровий анал затор), д енцефальна зона г поф з (ендокринна функц я, емоц ), мозочок (функц я рух в), внутр шн вухо (вестибулярний слуховий апарати), стовбур мозку.

Тому при частков й компрес хребтово артер в будь-якому з сегмент в виникають наступн синдроми:

Д енцефальний;

Г пертензивний;

Вестибуло-церебелярний (головокруж ння, атакс я, м лкокал берний н стагм);

Вестибуло-кохлеарний (синдром Мень ра) головокруж ння, шум в вухах, крупнокал берний горизонтальний н стагм. Основним диференц йним критер м м ж цими синдромами зниження слуху;

Синдром зорових розлад в (фотопс , скотоми);

Синдром ендокринних порушень (в т.ч. карликовий нан зм);

М опатичний синдром (немотивована слабк сть).

При повн й компрес розвива ться базилярний нсульт (в т.ч. з зупинкою дихання серця, вклинювання мозочка), який захвачу частину спинного мозку.

Найб льш важливими травмуючими елементами для хребтово артер :

Зм щення хребц в;

Деформац я суглоб в Люшка;

Остеоф ти з суглобових в дростк в;

Спазм драбинчастого м’яза;

Спазм нижнього косого м’яза голови (проходить над першою петлею хребтово артер );

Аномал я К мерл (осиф кац я атланто-потилично зв’язки) проходить над другою петлею.

Кровопостачання грудного в дд лу: сегментарн артер в дходять в д задн х м жреберних артер й на р вн головки ребра.

Поперековий в дд л: в д черевного в дд лу аорти.

Крижовий в дд л: в д середньо бокових артер й (через крижов отвори).

Венозний в дт к в хребт

Умовно вид ляють внутр шн зовн шн венозн сплетення хребта.

Внутр шн венозне сплетення розташову ться м ж ок стям хребц в твердою мозковою оболонкою. Частина вен проника через тверду мозкову оболонку до павутинно оболонки утворю анастомози у вигляд пах онових грануляц й сегмент в, як приймають участь в продукц резорбц спинно-мозково р дини. Із внутр шнього венозного сплетення утворюються м жхребцев вени (сегментарн ). Тому при зменшенн велико к лькост м жхребцевих отвор в може зб льшуватись тиск спинно-мозково р дини виникають явища мен нг зму.

Зовн шн венозне сплетення розташову ться навколо т л в дростк в хребц в. Умовно д литься на передню задню частину. Т льки в крижовому в дд л зовн шн венозне сплетення д литься анатом чно на передню задню частину. З м жхребцевих вен кров попада в серединну боков крижов вени. При зб льшенн орган в малого тазу ц вени перетискаються, що призводить до виникнення венозно г перем , набряку, болю. В шийному в дд л хребта кр м зовн шнього внутр шнього венозних сплетень ще венозне сплетення навколо хребтово артер . По цим сплетенням кров в дт ка в д тих же частин головного мозку орган в, як кровопостачались хребтовою артер - ю. Сл д п дкреслити, що по систем хребтових вен в д черепа в дт ка 1/3 венозно кров . Поск льки венозн сплетення здавлюються легше, то можуть виникати вищеназван синдроми внасл док компрес хребтових вен сплетень навколо хребтових артер й. З р вня С5-С6 утворюються хребтов вени, котр впадають в п дключичну вену. Р зниця в розвитку синдром в т льки в тому, що при частков й компрес хребтово артер синдром виника швидше, а при компрес венозних сплетень пов льно (наприклад, г пертон чний криз по г пок нетичному типу). При компрес венозних сплетень хребтових вен будуть додатков об’ ктивн ознаки: набряк задньо частини ши , в д лянц потилично к стки, п д очима. Досить специф чною ознакою порушення мозкового кровотоку наявн сть поперечних складок в д лянц ши .

Іннервац я сегмент в

Спинно-мозковий нерв утворю ться з передн х задн х кор нц в (передн й руховий; задн й чутливий).

П сля виходу з отвору спинно-мозковий нерв д литься на:

передню г лку;

задню г лку;

нерв Люшка (рекурентний нерв, мен нгеальна г лка);

сполучна г лка.

Нерв Люшка йде в м жхребцевий отв р ннерву б льш сть структурних елемент в сегмента (спинний мозок, оболонки, судини, м’язи, зв’язки, мен ско ди, диски).

Сполучна г лка йде до вегетативного гангл я. Вона ма 2 частини:

б ла до гангл я;

с ра в д гангл я.

Передн г лки утворюють в шийному в дд л шийне плечове нервове сплетення, як беруть участь в ннервац верхн х к нц вок.

В грудному в дд л м жреберн нерви.

В поперековому крижовому в дд лах поперекове крижове сплетення, котр ннервують нижн к нц вки.

Задн г лки проходять на задню частину тулуба м ж поперечними в дростками посегментарно ннервують вс структури, як знаходяться на задн й частин тулуба (м’язи, шк ра, потов сальн залози). Тому вражений сегмент (окр м грудного в дд лу) шукають по задн м г лкам .

Вегетативна ннервац я

Вегетативна нервова система представлена:

Вегетативними волокнами в склад спинно-мозкових нерв в, сполучних г лок, нерв в, передн х кор нц в.

Вегетативними гангл ями ;

А) в шийному в дд л 3 пари вегетативних гангл в:

перший (3 см) розташову ться по передн й поверхн поперечних в дростк в С2 С3.

другий гангл й (середн й) на передн й поверхн поперечних в дростк в С6.

трет й (ganglion stellatum) по передн й поверхн поперечних в дростк в С7 Th1, в н зроста ться з першим грудним да багато г лок (в т.ч. хребтовий нерв).

Б) в грудному в дд л 11 або 12 пар гангл в, котр розташовуються по задньо-боков й поверхн т л хребц в (поблизу головки ребра), тому при х травматизац може виникати хрон чний herpes zoster.

В) в поперековому в дд л 4-5 пар гангл в, як знаходяться на передньо-боков й поверхн т л хребц в досить р дко травмуються.

Г) крижов куприков гангл утворюють тазовий вегетативний симпатичний в дд л. Крижових гангл в 4 пари (знаходяться б ля крижових отвор в). Тому травматизац я цих гангл в бува лише при занчному зб льшенн орган в малого таза. Куприковий гангл й (0,5 см) розм щу ться на передн й поверхн сполучення S5 i Co1. В н часто травму ться за рахунок висх дних поперечних сполучень патолог чний мпульс розповсюджу ться на крижове нав ть поперекове вегетативне сплетення з розвитком хрон чних аднексит в, фриг дност , статево слабкост .

Кожний нижчерозташований хребець, починаючи з третього шийного, нерву ться двома б льше г лками спинно-мозкових нерв в, тобто в хребтово-руховому сегмент зд йсню ться перехресна ннервац я, що не т льки зб льшу компенсаторн можливост органа, але й утрудню топ чну д агностику.

Л мфатичний в дт к

При враженн деяких л мфовузл в наступа порушення л мфатичного в дтоку з сегмента з виникненням л мфатичного набряку посиленням симптоматики.

В шийному в дд л л мфа в дт ка в глибок шийн л мфовузли, в грудному в л мфовузли заднього середост ння, в поперековому крижовому в дд лах в глибок л мфовузли попереково крижово д лянки, а також л мфовузли заочеревинного простору. Л мфатичний набряк характеризу ться тим, що в н бл дий, м’який з посл дуючим ущ льненням завжди зональний

Захворювання хребта

Остеохондроз

Остеохондроз хребта це важка форма дегенеративнго враження хребта, в основ якого лежать дегенеративно-дистроф чн патолог чн зм ни в м жхребцевих дисках, з подальшим залученням в процес т л сум жних хребц в, м жхребцевих суглоб в, зв’зкового апарата. За останн ми даними остеохондроз хворобою перевантаження, саме тому це захворювання част ше виника в людей похилого в ку, причому част ше в н розвива ться у тих людей, чия профес йна д яльн сть або спос б життя пов'язаний з надм рним осьовим навантаженням на хребтовий стовп. Наприклад, в домо, що частота остеохондрозу в д тей-спортсмен в в д 5 до 12 рок в становить 40%, а в решти д тей лише 0,5%.

Патогенез. Навантаження призводить до того, що пульпозне ядро стиску кап ляри ф брозного к льця, внасл док чого порушу ться функц я останнього внасл док чого зменшу ться г дроф льн сть мукопол сахарид в пульпозного ядра. Це призводить до зменшення висоти диск в. Цим поясню ться той факт, що людина зранку вища, н ж п д к нець дня. Остеохондроз розвива ться тод , коли за пер од в дпочинку не в дбува ться повного в дновлення розм р в пульпозного ядра (при великому навантаженн короткому в дпочинку). Зменшення об’ му пульпозного ядра висоти диска (перша ознака остеохондрозу) призводить до атон ф брозного к льця. Внасл док цього виникають зм щення хребц в (спондилол стези, ретрол стези дисторз ) друга ознака остеохондрозу. Основне навантаження пада на м жхребцев суглоби, що призводить до розвитку спондилоартрозу (в н проявля ться осиф кац ю капсули та остеоф тами з замикаючих пластинок суглобових в дростк в). Стиснення кап ляр в ф брозного к льця сприя розвитку г покс , дистроф , склерозу, а внасл док цього надрив в внутр шн х, а пот м зовн шн х волокон, тобто виникнення гриж диска секвестрац . Навантаження зб льшу ться також на замикаюч пластинки т л хребц в, що призводить до х склерозування продовження в остеоф ти. Внасл док осиф кац диска т ла хребц в зростаються виника анк лоз. Внасл док тиску остеоф т в з замикаючих пластинок т л хребц в виника набряк в дшарування передньо поздовжньо зв’язки, а внасл док тиску остеоф т в з замикаючих пластинок суглобових в дростк в набряк капсули м жхребцевих суглоб в та накопичення синов ально р дини. Атон я (протруз я) ф брозного к льця в др зн ться в д гриж диска на МРТ тим, що при атон товщина ф брозного к льця не зм ню ться, а при гриж зменшу ться.

Тому основними моментами л кування остеохондрозу будуть:

Зменшення навантаження;

Тракц ;

ЛФК в тракц йно-тренуючому режим .

Потр бно закр пити м’язи заднього опорного комплексу (тобто т , що лежать позаду м жхребцевих суглоб в). Рекомендуються також вис на перекладин , плавання.

Решта ж л кування направлена т льки на ускладнення остеохондрозу.

Вид ляють 4 стад остеохондрозу

Рентгенолог чн ознаки в дсутн , окр м першо рентгенолог чно ступен зменшення висоти диска (тобто такого зменшення висоти диска, при якому вражений диск дор вню по висот вищерозташованому непошкодженому диску) в межах 1-1,5 мм. Травмуючими елементами мен ско ди. Внасл док х компрес виника б ль, рефлекторна м оф ксац я, а також тригерн пункти тонельн синдроми (при спазм тих м’яз в, п д якими проходять нервов та судинн структури).

Рентгенолог чно значне зменшення висоти диску, але не б льше половини в д нормально висоти, зм щення хребц в, осиф кац я замикаючих пластинок суглобових в дростк в т л хребц в. На МРТ видно атон ю ф брозного к льця або грижу диска. Травмуючими елементами будуть:

зм щення хребц в, що в дпов дно призводить до зм щення суглобових в дростк в, виникнення гемартрозу, травмування спинного мозку дужкою хребця, спинного мозку передньо спинномозково артер кутами т л вище- та нижчерозташованих хребц в, в шийному в дд л травмування хребтово артер , хребтових вен та вегетативного сплетення навколо хребтово артер при зм щенн поперечних в дростк в.

травма мен ско да, тригерн пункти, тонельн синдроми.

3. Рентгенолог чно спостер га ться третя ступ нь зменшення висоти диска, тобто б льше ½ висоти диска. Продовжу ться р ст остеоф т в з замикаючих пластинок суглобових в дростк в та т л хребц в. Виникають деформац я суглобових в дростк в та суглобових поверхонь, виникнення узур, тобто ознаки спондилоартрозу. Почина ться осиф кац я поздовжн х зв’язок. На МРТ видно секвестрац ю гриж , зб льшення об’ му капсули суглоба, запалення, набряк в дшарування поздовжн х зв’язок в д лянц остеоф т в з замикаючих пластинок т л хребц в. Травмуючими елементами будуть: секвестри, зб льшена капсула, нервов зак нчення зв’язок та капсули, остеоф ти набряк навколо остеоф т в.

4. Осиф кац я диска. Зникають гриж , секвестри, зм щення хребц в, нервов зак нчення капсули, мен ско ду, ф брозного к льця, зв’язок. Зате з’являються зм щення сус дн х хребц в внасл док г пермоб льност , яка виника як компенсаторне зам щення функц нерухомих сегмент в. Тут спостер га ться нев дпов дн сть рентгенолог чних кл н чних зм н.

Остеопороз

Остеопороз хребта це захворювання, при якому зменшу ться к льк сть к стково маси в одиниц об’ му за рахунок витончення к сткових табекул зменшення х к лькост .

Причини остеопорозу:

Ендокринн порушення патолог я щитовидно , паращитовидно залоз, г поф за, наднирник в, статевих залоз (я чник в).

Порушення в там нного обм ну (в т. Д., а також в там н в А Е)

Порушення всмоктування кальц ю з кишк вника внасл док ентерокол т в, дизбактер озу, при захворюваннях жовчного м хура п дшлунково залози. При цьому порушуються процеси емульгац жир в, кальц й з’ дну ться з жирними кислотами (омилення кальц ю), що призводить до г пермоторики кишк вника, виникнення пронос в виведення кальц ю.

Д тичн порушення (недостатня к льк сть кальц ю в ж ) або п двищена потреба в кальц (при ваг тност , лактац ). Молочн продукти на основ коров’ячого молока викликають спазм кап ляр в (зб льшення вид лення тромбоксану та нших вазоконстриктор в), порушення м кроциркуляц в тому числ в к стков й тканин , що зменшу в дкладання кальц ю в к стц . Кальц й коров’ячого молока сну в форм , що не засвою ться дорослими, внасл док майже повно в дсутност сичугових фермент в. Молочн продукти досить часто викликають алерг чн реакц (тобто кап ляропат ). Кальц й з молочних продукт в зв’язу ться з л п дами кров в дклада ться в судинн й ст нц або ж виводиться з жовчю та сечею.

Порушення м кроциркуляц в к стках внасл док цукрового д абету, системних захворювань сполучно тканини, системних васкул т в, алерг чних кап ляропат й та н.

Тому л кування перш за все повинно бути направлено на ет олог чний фактор.

Патогенез. Осьове навантаження при мал й к лькост товщин трабекул призводить до прогинання замикаючих пластинок т л хребц в виникнення першо рентгенолог чно ознаки остеопорозу в дносного зб льшення висоти диска (тобто зб льшення висоти диска в центр та зменшення по перифер ). В нормальному диску висота в центр та по перифер однакова. Окр м того, зм ню ться сп вв дношення м ж висотою т ла хребця та висотою диска на користь останнього. Це в свою чергу призводить до атон ф брозного к льця та зм щень хребц в. При остеопороз переважа дистроф я зовн шн х волокон ф брозного к льця над внутр шн ми (поск льки останн близько розташовуються до пульпозного ядра), тому гриж диска виникають р дко. Навантаження пада на суглобов в дростки, що приводить до деформац останн х. Але на в дм ну в д остеохондрозу тут в дсутн осиф кац замикаючих пластинок суглобових в дростк в. Часто на рентгенограм спостер га ться щ льна вв гнута замикаюча пластинка т ла хребця, що спостер га ться при по днанн остеохондрозу та остеопорозу. Вв гнут замикаюч пластинки ламаються з утворенням гриж Шморля (достов рна ознака остеопорозу). Кути т л хребц в в дхиляються в сторони сходяться м ж сус дн ми хребцями, тобто виникають псевдоостеоф ти. На в дм ну в д остеоф т в х рентгенолог чна щ льн сть низька. Кр м того, псевдоостеоф т це масивна частина к стки, а остеоф т тонкий, з загостреним к нцем явля собою продовження замикаючо пластинки.

При остеопороз виникають наступн деформац хребц в:

Риб’яч хребц , як характеризуються центральною компрес ю, псевдоостеоф тами та наявн стю тал хребця (тобто д аметр т ла посередин т ла хребця менший, ан ж на р вн верхнього та нижнього краю).

Клиновидна деформац я висота т ла хребця з одн сторони б льша, н ж з ншо . Част ше зменшу ться передня сторона т л хребц в, бо позаду ф ксац я суглобовими в дростками. Клиновидн деформац призводять до формування к фоз в, скол оз в та к фоскол оз в.

Компрес йн переломи т л хребц в зменшення висоти та зб льшення д аметра т ла хребця (тобто тотальна компрес я). При цьому з’явля ться ступ нчата деформац я внасл док псевдоспондилол стезу. Псевдоспондилол стези в частин випадк в розвиваються роками, тому вони хрон чними переломами.

Основн ретгенолог чн ознаки остеопорозу:

Зменшення рентгенолог чно щ льност к стки;

В дносне зб льшення висоти диска;

Істинний спондилол стез;

Деформац я суглобових в дрост в;

Зм ни замикаючих пластинок т л хребц в витончення, вв гнут сть, гриж Шморля;

Зм ни т л хребц в: риб’яч хребц , клиновидна деформац я, компрес йн переломи.

Псевдоспондилол стез;

К фози, скол ози та н.

Специф чн ознаки:

симптом рамки рентгенолог чна щ льн сть к сток наст льки низька, що видно т льки контури т ла хребця.

Індекс Рохл на в дношення площ описаного до вписаного чотирикутника навколо т ла хребця (в норм дор вню 1 ма значення площ т ла хребця);

Остеопоротичний ндекс в дношення висоти т ла хребця до висоти диска (в норм 1:3 1:4 в залежност в д в дд лу та р вня сегмента).

МРТ ознаки:

Атон я ф брозного к льця;

Р дко гриж диска;

Набряк капсули зб льшення об’ му м жхребцевих суглоб в;

При зм щенн хребц в поява гемартрозу;

При гострих компрес йних переломах виникнення розриву зв’язок, ф брозного к льця, поява гематом, набряку та запального процесу.

В дшарування поздовжн х зв’язок псевдоостеоф тами та розвиток запального процесу.

Травмуюч елементи:

Псевдоостеоф ти;

Зм щення хребц в;

Зм щення к стково маси при компрес йних переломах;

Деформован суглобов в дростки;

Набряк капсули та зб льшення об’ му;

Набряк поздовжн х зв’язок;

Гематоми при гострих компрес йних переломах;

Зменшення площ м жхребцевих отвор в (в норм м жхребцевий отв р по висот в 2 рази б льший, н ж по ширин ).

Суглобов поверхн в дносно мен ско д в.

Тригерн пункти, тонельн синдроми.

Сл д в дм тити, що остеопорозом част ше вражаються шийний та поперековий в дд ли хребта.

Спондилоартроз

При надм рному навантаженн на суглобов в дростки розвива ться осиф кац я замикаючих пластинок, х узурац я, продовження в остеоф ти та деформац я суглобових в дростк в. На МРТ спостер га ться набряк капсули, зб льшення об’ му суглоба.

Травмуючими елементами при спондилоартроз будуть: остеоф ти, набряк та зб льшення об’ му капсули м жхребцевих суглоб в.

Спондильоз

Це дистроф чно-запальне захворювання, яке почина ться в зв’язковому апарат нколи переходить на нш структурн елементи сегмента. Вражаються насамперед т д лянки зв’язки, як найб льш щ льно приростають до т л хребц в (тобто на в дстан 3-10 мм, в дступаючи в д замикаючих пластинок т л хребц в, що в дпов да ростковим зонам у д тей).

Кл н чн ознаки: ранкова скут сть, обмеження рухливост , больовий синдром, який посилю ться при рухах. До осиф кац рентгенолог чн ознаки в дсутн . В пер од осиф кац з’являються остеоф ти гачкопод бно форми, як ростуть назустр ч один одному вздовж зв’язки з часом зростаються. При цьому сл д пам’ятати, що до замикаючо пластинки цей процес в дношення не ма . Утворюються к стков м стки , тобто виника анк лоз з розвитком г пермоб льност сус дн х сегмент в. На МРТ виявля ться запальний процес навколо остеоф т в набряк зв’язки.

Травмуюч елементи:

Остеоф ти;

Зменшення площ м жхребцевих отвор в;

Запальний процес в зв’язках та х набряк;

Зм щення хребц в.

Хвороба Бехт р ва

В дноситься до колагеноз в.

Кл н чн ознаки: ранкова скут сть, обмеження рух в (в пер од осиф кац ), пост йний б ль в хребт , який значно посилю ться при рухах, ознаки запального процесу, так як в дпов дн зм ни в загальному анал з кров , позитивн ревмопроби, наявн сть ревмато дного фактора. Част ше процес почина ться з крижово-клубового з’ днання, поступово переходить на поперековий, грудний та шийний в дд ли хребта. Запальний процес в сегмент захвачу весь зв’язковий апарат, суглоби, ф брозне к льце, тобто вс структури, де м ститься сполучна тканина.

Рентгенолог чно в пер од до осиф кац виявляють звуження або розширення суглобових щ лин, особливо крижово-клубового з’ днання (нормальна ширина приблизно 5 мм). Також виявляються початков ознаки остеопорозу суглобових в дростк в, а нколи т л хребц в. На МРТ видно запалення, набряк та зб льшення в об’ м поздовжн х зв’язок ф брозних к лець, як виступають з м жхребцевих простор в.

В пер од осиф кац характерний симпом бамбуково палиц . В н виника внасл док розширення осиф кат в в д лянц диск в та звуження в д лянц т л хребц в. Характерн також вс ознаки остеопорозу.

Новими травмуючими елементами тут будуть зб льшення капсули суглоба, запалення, осиф кати, звуження м жхребцевих отвор в, набряк мен ско да, ф брозного к льця, зв’язок. В сус дн х сегментах спостер га ться зм щення хребц в внасл док г пермоб льност . Осиф кац я задньо поздовжньо зв’язки призводить до розвитку сегментарного стенозу. Але поск льки задня поздовжня зв’язка щ льно прикр плю ться до задньо поверхн т л хребц в, то остеоф ти част ше загинаються вверх або вниз.

Л кування: протизапальна терап я, а також моб л зуюч вправи для проф лактики анк лозування.

Хвороба Кл ппеля-Фейля

Аномал я розвитку шийного в дд лу хребта, яка характеризу ться значним вкороченням ши .

Кл н чн ознаки: вкорочення ши , обмеження рухливост , ст йкий больовий синдром (церв калг я, кран алг я, брах алг я), а також вс синдроми, як пов’язан з частковою компрес ю хребтово артер .

Рентгенолог чно спостер га ться зменшення висоти т л хребц в, зменшення висоти диск в аж до х в дсутност виникнення анк лозу. Деформац я суглобових в дростк в, суглоб в Люшка, звуження м жхребцевих отвор в, спондилол стези, ретрол стези, дисторз . Наявн також компрес йн зм ни псевдоспондилол стези.

Травмуюч елементи: зм щення хребц в, деформац я суглобових в дростк в суглоб в Люшка (до 5-6 сегмент в б льше), зм щення к стково маси при компрес йних переломах, звуження м жхребцевих отвор в.

Спондилоартрит

Специф чне або неспециф чне запалення м жхребцевих суглоб в.

Характерн кл н чн ознаки: ранкова скут сть, обмеження рухливост при осиф кац . При дифузних спондилоартритах наявн ознаки запального процесу, а також можлива наявн сть основного захворювання (гонорея, туберкульоз, бруцельоз, псор аз).

Рентгенолог чно в пер од до осиф кац характерний пом рний остеопороз суглобових в дростк в, х деформац я. В пер од осиф кац в дбува ться зм на ширини суглобово щ лини (зменшення або зб льшення), зникнення суглобово щ лини або осиф кац я капсули. Тому виника анк лоз г пермоб льн сть та зм щення в сус дн х сегментах.

На МРТ спостер га ться набряк капсули зб льшення об’ му суглоба.

Травмуюч елементи: набряк та запалення капсули мен ско да, зб льшення об’ му капсули травматизац я судинно-нервового пучка, тригерн пункти, тунельн синдроми, осиф кати, звуження м жхребцевих отвор в, зм щення сус дн х хребц в.

Патолог чн стани, як мають ознаки окремих захворювань

1. Спондилол стез

Рентгенолог чна ознака, яка означа ступ нчату деформац ю л н , проведено по задн й поверхн т л хребц в.

Розр зняють

справжн й;

псевдоспондилол стез.

Істинний спондилол стез це вивих (п двивих) хребця. Характеризу ться в ддаленням суглобового в дростка та деформац ю м жхребцевого отвору. На МРТ спостер га ться гемартроз, крововиливи в м сцях прикр плення зв’язок.

Травмуюч елементи: суглобов в дростки, гемартроз, дужка хребця, кут т ла хребця, розташованого вище.

Псевдоспондилол стез явля собою компрес йний перелом хребця. При цьому в дсутн зм щення суглобових в дростк в, а характерне зм щення к стково маси. Рентгенолог чно характерна ступ нчата деформац я, зменшення висоти та зб льшення д аметра т л хребц в. Травмуюч елементи: зм щення к стково маси, гематоми.

Анк лоз. Розр зняють 3 види анк лоз в за м сцем локал зац осиф ката:

Осиф кац я диска (4 стад я остеохондрозу);

Осиф кац я зв’язки (зовн шня осиф кац я);

Зникнення суглобово щ лини або осиф кац я капсули суглоба.

К фози, скол ози.

Зменшення ф з олог чних лордоз в.

Сакрал зац я (синдром Бертолотт )

Сакрал зац я або синдром Бертолотт це вроджена або набута аномал я розвитку попереково-крижового в дд лу хребта, яка виявля ться зрощенням п'ятого поперекового хребця з першим крижовим (S1 + L5). Супроводжу ться больовим синдромом, скут стю, обмеженням рух в в анк лозованих суглобах крижово-поперекового в дд лу хребта.

Подразнююч компресуюч елементи при анк лозах:

осиф кац ;

кра в розростання;

зм щення сус дн х хребц в (компенсаторна г пермоб льн сть);

зменшення площ м жхребцевих отвор в.

Люмбал зац я

Люмбал зац я аномал я розвитку першого крижового хребця, яка характеризу ться його в докремленням в д загально маси крижово к стки. Особлив стю цього хребця схож сть його анатом чно будови з п'ятим поперековим хребцем (верхн суглобов в дростки розташовуються в саг тальн й площин , а нижн в фронтальн й).

При ц й патолог створюються умови для виникнення нестаб льност в попереково-крижовому в дд л хребта, що може проявлятися у вигляд ст йкого больового синдрому, порушень функц й з сторони орган в малого тазу.

Подразнююч компресуюч елементи:

зм щення суглобових в дростк в;

зменшення площ м жхребцевих отвор в;

спондилол стези;

дисторз ;

набряк м'яких тканин зв’язкового апарата.

Ускладнення мануально терап

Причини:

Неправильна д агностика:

недостатня д агностика (наприклад, проведення т льки рентгенограф без МРТ при гриж диска);

неправильна нтерпретац я (постановка спондилол стезу при наявност псевдоспондилол стезу);

Нев дома патолог чна анатом я (наприклад, аномал я К мерл осиф кац я атланто-окцип тально зв’язки, яка проходить над другою петлею хребтово артер ).

2) Неправильна мануальна терап я:

Техн чно неправильн прийоми, проведення грубих ман пуляц й;

Правильно виконан прийоми при наявност протипоказ в (наприклад, при метастазах раку в к стки).

Ускладнення в шийному в дд л

Посилення больового синдрому;

Надриви розриви зв’язок з розвитком г пермоб льност ;

Переломи;

Повна компрес я хребтово артер з розвитком базилярного нсульту;

Часткова компрес я з розвитком:

А) Кохлео-вестибулярного синдрому головокруж ння з горизонтальним крупноампл тудним н стагмом;

Б) Вестибуло-церебеллярного синдрому атакс , н стагм;

В) Тимчасових зорових розлад в фотопс , скотоми;

Г) Синдрому д енцефальних пароксизм в серцебиття, задишка, пронос, похолодання к нц вок;

Д) Г пертон чного кризу;

Е) Синдрому тимчасово втрати св домост (2-3 хв);

Є) Синдрому падаючо крапл короткочасна тетраплег я без втрати св домост ;

Ж) М опатичного синдрому;

З) Компрес венозних сплетень навколо хребтово артер поява набряку п д очима та на потилиц на наступний день.

Част ше причиною нед агностован в дхилення суглоб в Люшка та аномал я К мерл .

Ускладнення в грудному поперековому в дд лах

Переломи ребер (неврахування ступеня остеопорозу);

Посилення больового синдрому, що св дчить про травмування мен ско да;

Переломи в дростк в;

Розриви зв’язок та розвиток г пермоб льност ;

Загострення патолог з сторони внутр шн х орган в;

Повна компрес я артер Адамкевича з розвитком нсульту нижньо частини спинного мозку, нижнього парапарезу (плег ), патолог чних явищ з сторони орган в малого тазу сф нктерного апарата.

Вертеброд агностика

Вертеброд агностична система ма наступн етапи:

Анамнез, опитування;

Огляд;

Ф зикальне мануальне досл дження;

Лабораторн та нструментальн методи обстеження.

Опитування включа в себе:

Зб р скарг;

Детал зац ю скарг;

Анамнез.

Скарги д ляться на 5 груп:

1, 2, 3 пов’язан з травматизац ю сегментарних нервових структур (в дпов дно чутливих, рухових та вегетативних);

4 - пов’язан з враженням зв’язкового суглобового апарата сегмент в;

5 - пов’язан з повною чи частковою компрес ю деяких судин.

Травматизац я чутливих сегментарних нервових структур

При подразненн При компрес

б ль;

г перестез я (особливо до холоду);

екв валенти болю: болюч розпирання, простр ли, печ ння.

он м ння;

анестез я;

г постез я;

парестез : неболюч розпирання, повзання мурашок та н.

Травматизац я рухових сегментарних нервових структур

При подразненн При компрес г пертонус;

судоми;

тики;

посмикування втрата м’язово сили (без атроф );

парези;

парал ч

Травматизац я вегетативних сегментарних структур (передн кор нц , спинномозков нерви, сполучн г лки, гангл , судинн сплетення)

При подразненн При компрес Шк ра:

г перг дроз;

надм рне вид лення шк рного сала;

атроф я шк ри.

М’язи:

атроф я без зменшення м’язово сили.

Внутр шн органи:

- патолог я з ознаками г перфункц (тах аритм , п двищення АТ, г перхлорг др я, кол ки) 1) Шк ра:

сух сть;

г перкератоз;

набряк;

стр ;

атроф я п сля набряку.

2) М’язи:

- набряк з посл дуючою атроф ю.

3) Внутр шн органи:

патолог я з ознаками г пофункц (брадиаритм , серцева недостатн сть, диск нез я жовчовив дних шлях в по г пок нетичному типу).

Скарги в д враження зв’язок суглоб в

В пер од запалення скут сть, б ль при рухах; в пер од осиф кац обмеження рух в, анк лоз.

При враженн суглоб в креп тац я. В шийному в дд л вона част ше бува м ж зубом аксиса та передньою дужкою атланта, в грудному в дд л при нахилах вперед, в поперековому при нахилах вперед назад.

Скарги, пов’язан з компрес ю судин (див. методичну розробку 2).

Інш скарги: симптоми загально нтоксикац .

Детал зац я скарг. По можливост потр бно передбачити захворювання травмуючий елемент. Наприклад, простр л при нахил вперед може бути обумовлений травмуванням мен ско да, при гриж диска або спондилол стез . Якщо б ль в прав й ноз на правому боц зменшу ться, то травмуючими елементами можуть бути остеоф ти або травмування мен ско да, а не запальний процес.

Анамнез. Необх дно вияснити можливу причину тепер шнього стану.

П сля детал зац скарг необх дно ретельно з брати в пац нта анамнез захворювання. Перш за все, сл д уточнити давн сть захворювання, наявн сть фактор в, як призвели до появи захворювання, а також чинник в, котр посилюють виражен сть симптоматики або загострюють переб г патолог чного процесу. Необх дно уважно вивчити весь арсенал метод в л кувальних засоб в, як призводять до рем с або зменшення ознак захворювання.

Яким чином використовувати з брану нформац ю можна показати наступними прикладами:

Приклад 1: якщо больовий синдром або нша ознака патолог чного процесу з'явився раптово, то в таких випадках необх дно думати про гостру патолог ю: зм щення хребц в, компрес йн зм ни, гриж диска, травми мен ско да. Част ше всього ц зм ни з'являються при п днятт вантаж в, травмах, занятт деякими видами спорту.

Приклад 2: якщо больовий синдром або нша ознака повол прогресують, то в таких випадках необх дно думати про хрон чний переб г даного патолог чного процесу пов льне прогресуюче зб льшення його окремих компресуючих подразнюючих елемент в у вигляд : остеоф т в, псевдоостеоф т в, д лянок оссиф кац в зв’язково-суглобовому апарат , гриж диска тому под бне.

Огляд пац нта проводиться в 2 режимах:

Статичному;

Динам чному.

При статичному огляд в саг тальн й площин оц нюють виражен сть к фоз в, лордоз в та х патолог чн зм ни:

г перк фози, г перлордози;

г пок фози, г полордози;

по днання даних стан в;

р вний хребет;

зам на к фоза на лордоз або лордоза на к фоз.

При огляд в фронтальн й площин виявляють:

Скол ози;

Кривошию;

S-под бн скол ози;

Вкорочення ноги, скошений таз;

Скручений таз.

Для цього використовуються наступн горизонтальн ор нтири:

Позаду: п дкол нн ямки, с дничн складки, велик вертлюги, боков ямки ромба М хаел са, задн верхн клубов ост , гребен клубових к сток, тал я, реберн дуги, нижн кути лопаток, ост лопаток, надпл ччя, складки на ши , волосиста частина голови, мочки вух.

Спереду: надкол нники, велик вертлюги, передн верхн клубов ост , гребн клубових к сток, тал я, реберн дуги, соски, ключиц , надпл ччя, кути нижньо щелепи, мочки вух.

Вар анти патолог

Вкорочення ноги. При цьому будуть нижче розташован п дкол нна ямка, с днична складка, великий вертлюг, бокова ямка ромба М хаел са, передня задня верхня ость, греб нь клубово к стки, л н я тал . Може розвиватись компенсаторний скол оз, тому вище л н тал ор нтири будуть на одному р вн .

Скошений таз. Бува при вкороченн ноги або в дносному вкороченн ноги (наприклад, п двивих кульшового суглоба). Головний диференц йно-д агностичний критер й опущення задньо , передньо верхньо клубових остей, гребеню клубово к стки, боково ямки ромба М хаел са.

Скручений таз. При цьому в дбува ться опущення одн клубово ост п дняття ншо (вх д в таз набува форму в с мки). Спостер га ться при патолог крижово-клубового з’ днання симф зу.

Скол оз. В дбува ться опущення горизонтальних ор нтир в з протилежно сторони в д скол озу.

Кривошия опущеня горизонтальних ор нтир в з протилежно сторони.

S-под бний скол оз. Горизонтальн ор нтири можуть бути на одному р вн . Виявити такий скол оз можна, пров вши л н ю по остистих в дростках.

При статичному огляд звертають також увагу на стан шк ри, м’яз в. Тому статичний огляд обов’язково доповню ться пальпац ю. Також з метою виявлення порушень постави використовуються соматоскоп я та соматограф я.

Динам чний огляд дозволя :

А) Визначити об’ м рух в;

Б) Заблокован г пермоб льн сегменти;

В) Руховий стереотип.

Зм ни рухового стереотипа дуже складн порушення, як вивчаються таким розд лом медично науки, як кинез олог я. Наприклад, якщо пац нт йде, опустивши руки, праве плече п дведене, а л ве опущене, то це може св дчити про наявн сть болю по ходу с дничного нерва справа.

Виявлення порушень об' му рух в базу ться на знаннях норм рух в. Можлив два вар анти порушень: г пермоб льн сть (ампл туда можливих рух в перевершу норму ампл туди рух в в даному суглоб або ХРС); г помоб льн сть характеризу ться обмеженням рухливост в суглоб або ХРС, яка виявля ться зменшенням ампл туди рух в в пор внянн з нормою.

Причиною зменшення ампл туди рух в може бути наявн сть блокади суглоба або ХРС, п двивихи вивихи, компенсаторна м оф ксац я, осиф кац зв'язок капсул суглоб в, артроз, артрити анкилози суглоб в або ХРС. Причинами г пермоб льност част ше всього бувають р зн порушення в зв’язковому м'язовому апарат - розтягування зв'язок капсул суглоб в, розриви зв'язок, зниження м'язово сили тонусу.

Виявлення нерухомих г пермоб льних сегмент в. Для проведення такого досл дження необх дно: провести л н ю (дермограф чну або за допомогою маркера) по остистих в дростках хребц в, пот м попросити пац нта нахилитися вправо або вл во. При нормальн й рухливост в сегментах л н я буде описувати плавну дугу; в м сцях, де сегмент заблокований, можна побачити пряму д лянку, а в м сцях з г пермоб льн стю буде спостер гатися б льш виражена кривина л н .

Часто заблокован г пермоб льн сегменти знаходяться поряд, це пов'язано з тим, що при блокад в одному з сегмент в, нший бере на себе функц ю нерухомого сегмента, тобто в д лянках хребта, як знаходяться поряд з заблокованим ХРС виника компенсаторна г пермоб льн сть.

Спец альн методи мануально д агностики.

Мануальна д агностика використову ться для виявлення заблокованих (нерухомих) сегмент в суглоб в, гипермоб льност в сегмент , дисторз й, спондилол стез в, тунельних синдром в, локального набряку, порушення троф ки, тригерних пункт в.

Виявлення заблокованих сегмент в суглоб в.

Мануальних прийом в для визначення заблокованих сегмент в дуже багато, для х проведення потр бна спец альна п дготовка. Найб льш простим прийомом наступний: хворий сидить, л кар знаходиться збоку в д пац нта. Пальц одн руки розташову в м жостистих просторах досл джуваних ХРС, пот м ншою рукою л кар робить нахил корпусу пац нта вперед (тобто згина тулуб) в досл джуваному сегмент , а пот м розгина його. За в дсутност блоку остист в дростки в момент нахилу розходяться в дстань м ж ними зб льшу ться, а в момент розгинання остист в дростки зближуються, про що св дчить зменшення в дстан м ж ними. За наявност блоку остист в дростки залишаються нерухомими в дстань м ж ними не зм ню ться. В сегментах, де виникла г пермоб льн сть, розходження остистих в дростк в буде б льш виразним, в пор внянн з сегментами з нормальною рухлив стю. Необх дно лише враховувати, що сегменти, в яких спостер га ться ф з олог чна г пермоб льн сть, тобто об' м рух в в них в дносно б льший внасл док особливостей будови, тому пор внювати з ними рухлив сть у сегментах з нших в дд л в недоц льно. Кр м того, сл д вказати, що ф з олог чна рухлив сть знижена в таких сегментах хребта, як: С3-C4, Th2-Th9, L4-S1 через особливост анатом чно будови.

Д агностика дисторз й спондилол стез в.

Для д агностики дисторз й необх дно пропальпувати остист в дростки, п д час цього потр бно пам’ятати про хребц , остист в дростки яких роздво н , щоб уникнути д агностично помилки. При досл дженн таких хребц в необх дно ор нтуватися на ямку м ж горбиками, а не на один з горбик в. Дисторзованим вважа ться той хребець, остистий в дросток якого зм щений в сторону в д серединно л н . При цьому поперечний в дросток цього ж хребця з протилежно сторони в д напряму зм щення остистого в дростка хребця п днятий.

Спондилол стез можна д агностувати за допомогою пальпац , пор внюючи ступ нь в дносного «вкорочення» остистого в дростка з поряд розташованим. Для того, щоб уникнути д агностично помилки, необх дно пам'ятати, що перший шийний хребець (атлант) не ма остистого в дростка, а остист в дростки хребц в С3-C5 вкорочен в пор внянн з С2 C6, остистий в дросток C7 довший в пор внянн з C6 Th1, Th1 довший в пор внянн з Th2. Вкороченими можуть бути також остист в дростки в десятого грудного в п'ятого поперекового хребц в, остистий в дросток третього поперекового хребця, навпаки, може бути подовженим.

Локальний набряк можна визначити за допомогою натискання в досл джуван й зон к нчиками пальц в, за наявност набряку залиша ться ямка, котра деякий час не розправля ться. Д лянка набряку нер дко може бути б льш холодною на дотик, в пор внянн з поряд розташованими д лянки шк ри.

Троф чн порушення шк ри пальпаторно можна визначити за допомогою ковзального тесту, тобто в зон порушення троф ки стотно зм ню ться секрец я шк рного сала поту, що призводить до зниження вогкост еластичних властивостей.

За наявност набряку троф чних порушень можна знайти нш зм ни: лущення, г перкератоз, алопец я, ц аноз, телеанг ектаз та н.

Тунельн синдроми тригерн пункти визначаються за наявн стю ущ льнених болючих точкових утворень в м’язов й тканин , фасц ях, зв'язках, ок ст .

Рентгенолог чна д агностика

Задач :

Визначити захворювання хребта (по патолог чним зм нам к сток, суглоб в т.д.)

Визначити патолог чн стани, як виникли внасл док основного захворювання хребта.

Визначити, як патологог чн зм ни можуть бути травмуючими елементами.

Передбачити, як судинн нервов структури травмуються в сегментах при снуючих травмуючих елементах.

Д агностичн нев дпов дност :

У одного й того ж пац нта можуть бути ознаки к лькох захворювань (наприклад, остеохондроз остеопороз)

При одному тому ж захворюванн може виникати к лька патолог чних стан в (анк лоз зм щення хребц в).

Основн ретгенолог чн ознаки зм ни не завжди в дпов дають локал зац основного травмуючого елемента.

В деяких випадках основне захворювання може не бути причиною виникнення травмуючого елемента (остеопороз аномал я К мерл ).

МРТ необх дно робити в тих випадках, коли:

Передбача ться наявн сть рентгеннегативних травмуючих елемент в чи рентгеннегативних патолог чних процес в (наприклад, пухлин).

Також це досл дження доц льно проводити для визначення ступеня компрес судин, нерв в, спинного мозку.

В режим анг ограф МРТ необх дно проводити при компрес артер й (повн й чи частков й), можливого визначення ступеня та довжини компрес , виявлення вроджених аномал й розвитку судин (аплаз я, г поплаз я, аневризматичн розширення та н.).

Для досл дження структури спинного мозку (вогнища дем л н зац при розс яному склероз , боковому ам отроф чному склероз , сирингом л , м лопат я при сегментарному стеноз ).

Досл дження шлуночк в мозку та виявлення ознак л кворно г пертенз .

Реовазограф чне, фотометричне, анг ограф чне досл дження.

Для досл дження судинних м кро-циркуляторних порушень част ше всього застосовують реовазограф ю. Метод заснований на зм нах електричного опору живо тканини ( мпедансу) залежно в д артер ального притоку венозного в дтоку в досл джуван й д лянц .

При порушенн артер ального притоку в дбува ться деформац я зниження ампл туди артер ально хвил (А2). У випадках порушення венозного в дтоку спостер га ться зб льшення ампл туди венозно хвил (А4).

Реоенцефалограф я Реовазограф я

Анг ограф я дозволя виявити м сце ступ нь зм ни д аметра судин (м сця звуження, спазму, компрес дилятац ). Цей метод досл дження доц льно проводити т льки тод , коли покази до оперативного втручання, оск льки досл дження нвазивне може призводити до виникнення ускладнень. При цьому визнача ться майбутн й обсяг операц (наприклад, довжина протеза або шунта в дпов дно до довжини стенозовано д лянки.

Фотоплетизмограф я теж оц ню величину артер ального притоку венозного в дтоку, але в судинах м кроциркуляторного русла.

Теплов з йне досл дження

Застосовують теплов зор для виявлення д лянок з зб льшеним або зменшеним тепловим потоком. Зб льшення теплов ддач в пор внянн з нормою може вказувати на наявн сть запального процесу та на злояк сн новоутворення. Зменшення вказу на зм ну м кроциркуляц з зменшенням к лькост функц онуючих кап ляр в, що часто спостер га ться при троф чних порушеннях, набряках, доброяк сних пухлинах.

Кон’юнктивальна б ом кроскоп я дозволя виявити тип порушення м кроциркуляц (спазматичний або паретичний в дпов дно при подразненн або компрес симпатичних вегетативних сегментарних нервових структур), оц нити динам ку виявлених зм н в процес л кування, а також вибрати для пац нта необх дн методи л кування в конкретний пер од захворювання. Для цього застосову ться бальна оц нка параметр в за розробленою шкалою. Метод зд йсню ться за допомогою щ линно лампи з зб льшенням об’ ктиву Х8-10 з використанням р зних св тлоф льтр в.

Соматограф я дозволя заре струвати порушення постави у р зних площинах, а також оц нити абсолютн значення викривлень та х динам ку в процес захворювання або л кування. Пац нт розташову ться за с ткою з кроком м ж горизонтальними вертикальними л н ями 5 см. Пот м зображення ф ксу ться за допо-могою фотоапарата переноситься на комп’ютер, де зд й-ню ться спец альна програмна обробка.

Ультразвукова денситометр я. Метод заснований на здатност ультразвукового сигналу послаблюватись при проходженн через к сткову тканину. Для анал зу проводиться денситометр я п’ятково к стки, тому що вона по структур близька до т л хребц в. Метод дозволя проводити скрин нгову д агностику остеопорозу, а також оц нити стан щ льност к стково тканини в процес л кування.

При цьому визнача ться показник Т. Нормальна щ льн сть к стково тканини встановлю ться при показнику Т > -1,0, остеопен я Т > -2,5 остеопороз, якщо Т буде нижчим за -2,5 стандартних в дхилення.

Лабораторн методи д агностики

З лабораторних метод в досл дження част ше використовують загальний анал з кров анал з кров на активн сть запального процесу. Р дше досл джують ступ нь гормональних порушень, електрол ти кров .

Ще одним важливим моментом вертеброд агностики виявлення вертеброгенних захворювань внутр шн х орган в.

Кл н чн ознаки вертеброгенних захворювань

К льк сн як сн зм ни в сегментах повинн в дпов дати важкост захворювання.

Загострення захворювання внутр шнього органа повинно сп впадати з загостренням захворювання хребта або проявлятись п сля нього.

Атиповий переб г захворювання (наприклад, рад ац я болю в шию при стенокард ).

Резистентн сть до звичайних схем л кування.

Висока ефективн сть вертебролог чного л кування.

Нормал зац я функц ональних показник в з сторони органа п сля вертебролог чного л кування.

Нормал зац я м кроциркуляц гемодинам ки п сля вертебролог чного л кування.

Вертебротерап я, загальн принципи та особливост вертебротерап

Виб р метод в л кування залежить в д:

Нозолог чно форми (остеохондроз, остеопороз, л гаментоз, спондилоартроз, спондилоартрит, травма, пухлина).

В д ступеня важкост даного процесу або захворювання (зворотност , давност , поширеност процесу).

В д подразнюючих компресуючих елемент в, як виникли при цьому захворюванн хребта (остеоф ти, псевдоостеоф ти, набряк, запалення, осиф кац , зм щення хребц в, зм щення к стково маси, гриж диск в, розриви ф брозного к льця, його атон я та н.).

В д виду компресованих подразених структур, а також в д ступеня х подразнення або компрес (спинний мозок, артер , вени, спино-мозков нерви, кор нц , вегетативн гангл симпатичного стовбура).

В д виникло вертеброгенно патолог внутр шн х орган в, важкост ускладнень.

Л кування залежно в д нозолог чно форми

Остеохондроз хребта:

Якщо врахувати, що основною причиною розвитку остеохондрозу перевантаження, то, перш за все, необх дно зменшити навантаження на пульпозне ядро, т ла хребц в, суглобов в дростки. Зменшення навантаження на сегменти проводиться шляхом проведення тракц йного методу л кування: п дводн витяжки, мануальн тракц , тракц йн вправи (плавання, вправи на перекладин ), закр плення заднього опорного комплексу сегмент в шляхом проведення тренуючого (ф ксуючого) режиму л кувально ф зкультури, розвантажувальн ф ксуюч пов'язки пояси. Також необх дно зменшити осьов навантаження, шляхом орган зац трудового режиму, нормал зац ф з олог чних вигин в.

Для нормал зац троф ки диска нших елемент в сегмент в хребта необх дне проведення л кувальних заход в, направлених на покращення м кроциркуляц : розвантаження сегмента, застосування препарат в, котр покращують реолог чн властивост кров (трентал, ацетилсал цилова кислота, курант л), д та, яка профилакту сладж-синдром спазм; л кування патолог , при як й пог ршу ться м кроциркуляц я (цукровий д абет, алерг чн запальн процеси).

Остеопороз хребта:

Враховуючи, що причиною остеопорозу порушення обм ну кальц я, необх дно нормал зувати його обм н.

Для нормал зац кальц вого обм ну необх дно:

л кувати безпосередню причину, яка привела до цього порушення (ендокринн захворювання гормональный дизбаланс, порушення всмоктування кальц я в кишк внику при патолог шлунково-кишкового тракту, недостатн надходження кальц ю в орган зм з жею та н.);

п двищити засво ння кальц я к стковою тканиною шляхом нормал зац к лькост в там ну D в орган зм , зб льшення надходження кальц ю з жею, актив зац функц остеобласт в, зменшення функц онально активност остеокласт в;

зменшити осьове навантаження на хребет, яке проф лакту руйнування потоншених трабекул (орган зац я трудового режиму, п двищення тонусу сили м'язового каркаса), ф ксуюч розвантажувальн пояси пов'язки, тракц йне л кування (витяжки, мануальна терап я, ЛФК в трац но-тренуючому режим );

пол пшити м кроциркуляц ю сегмент в за рахунок розвантаження медикаментозних засоб в (судинорозширювальних, дезагрегант в, антикоагулянт в, д ти, сечог нних, десенсиб л зуючих);

зменшити д ю подразнюючих компресуючих елемент в (л кування проводиться в залежност в д виду патолог чного елемента).

Л гаментоз:

При л гаментозах завжди виника запальний процес, ступ нь його выражености р зна, у зв'язку з цим необх дно проводити л кування протизапальними засобами, враховуючи активн сть запального процесу. З ншого боку, завжди загроза осиф кац зв'язок, що робить необх дним проведення проф лактичних заход в.

Основн методи л кування л гаментоза:

для зняття запального процесу призначаються: нестеро дн протизапальн засоби, а при необх дност (хвороба Б хт рева, псор атичний л гаментоз) - стеро дн протизапальн препарати;

наявн сть запального процесу робить необх дн сть обмеження ф зичних навантажень на зв’язковий апарат (щадний режим, обмеження рух в в зон запалення);

для проф лактики осиф кац й проводиться л кувальна ф зкультура в моб л зуючому режим , але не ран ше, н ж п сля усунення запального процесу в суглобово-зв’язковому апарат .

Спонд лоартроз:

Основною причиною виникнення спондилоартроз в перевантаження суглобових в дростк в суглобових поверхонь хребц в, тому основним моментом в л куванн ц патолог зменшення навантаження на суглобов в дростки, а також усунення реактивного асептичного запалення. Для ефективного л кування спондилоартроз в необх дн наступн умови:

зменшення навантаження на суглобов в дростки суглобов поверхн хребц в за рахунок нормал зац трудового режиму, тракц йних метод в л кування, л кувально ф зкультури в тренуючому режим , нормал зац ф з олог чних вигин в;

для зниження ступеня запального процесу сл д застосовувати протизапальн препарати (в основному нестеро дн протизапальн засоби), сечог нн для зняття набряку, а при необх дност десенсиб л зуюч ;

враховуючи можлив сть виникнення функц ональних блокад в сегментах, застосову ться мануальна терап я масаж.

Л кування в залежност в д травмуючих елемент в

А) Спондилол стези, ретрол стези, дисторз мануальна терап я, тракц йне л кування. Якщо зм щення давн протизапальна та д уретична терап я. При л кв дац зм щення ЛФК в тракц йно-тренуючому режим (для проф лактики повторного зм щення), але на перш 2-3 тижн сл д призначити ф ксуюч пояси.

Б) Остеоф ти г дрокортизон-новока нов нф льтрац , протизапальна та д уретична терап я, ЛФК в тракц йно-тренуючому режим (покращення м кроциркуляц не т льки в м’язах, а й в структурах, як п д ними знаходяться).

В) Осиф кац я зв’язок ЛФК в моб л зуючому режим , г дрокортизон-новока нов нф льтрац , протизапальна терап я, засоби, як покращують м кроциркуляц ю. П сля проведення ман пуляц й ЛФК в тракц йно-тренуючому режим .

Г) Атон я ф брозного к льця тракц , ЛФК в тракц йно-тренуючому режим , обмеження осьових навантажень рац ональне працевлаштування.

Д) Гриж диску тракц , ЛФК в тракц йно-тренуючому режим . При в дсутност ефекту оперативне л кування.

Е) Функц ональн блоки мануальна терап я, ЛФК в моб л зуючому, а пот м в тракц йно-тренуючому режим . При давн х функц ональних блоках л кування доц льно розпочинати з масажу та г дрокортизон-новока нових нф льтрац й тригерних пункт в та тонельних синдром в.

Є) Запальний процес протизапальна та д уретична терап я, г дрокортизон-новока нов нф льтрац , засоби, покращуюч м кроциркуляц ю, десенсиб л зуюча терап я, ЛФК в моб л зуючому, а п сля зняття запалення в тракц йно-тренуючому режим .

Ж) Тригерн пункти масаж, пост зометрична релаксац я, г дрокортизон-новока нов нф льтрац . При велик й к лькост тригерних пункт в протизапальна терап я. ЛФК в тракц йно-тренуючому режим з поступовим зб льшенням навантаження.

З) Тонельн синдроми пост зометрична релаксац я, нколи масаж, г дрокортизон-новока нов нф льтрац , протизапальна та д уретична терап я з обов’язковим впливом на травмуючий елемент в самому сегмент .

К) Псевдоостеоф ти тракц , ЛФК в тракц йно-тренуючому режим , протизапальна та д уретична терап я, г дрокортизон-новока нов нф льтрац , л кування остеопорозу.

Л) Зм щення к стково маси тракц . При компрес житт во-важливих структур (хребтово артер , спинного мозку, передньо спинномозково артер ) оперативне л кування. Також признача ться ЛФК в тракц йно-тренуючому режим , протизапальна та д уретична терап я, засоби, як покращують м кроциркуляц ю та троф ку к стки.

Л кування в залежност в д травмованих анатом чних структур

Спинномозковий нерв л кування в залежност в д травмуючого елемента;

Хребтова артер я, передня спинномозкова артер я, артер я Адамкевича оперативне л кування або в залежност в д компресуючого травмуючого елемента.

Вегетативний гангл й г дрокортизон-новока нов нф льтрац , л кування в залежност в д травмуючого елемента.

Спинний мозок нейрох рург чна операц я.

Мен ско д мануальна терап я, ЛФК.

Нерв на протяз л кування тонельних синдром в.

Л кування в залежност в д наявност захворювань нших орган в та систем

Нормал зац я форми хребта.

Патогенетичне л кування захворювань хребта.

Л кв дац я д травмуючих елемент в.

Л кв дац я д вторинних травмуючих елемент в (тригерних пункт в, тонельних синдром в).

Покращення троф чного комплексу органу.

Корекц я функц органу.

Вертебролог чн методи л кування

В систему вертебротерап входять так основн методи як мануальна терап я, г дрокортизон-новока нов нф льтрац , л кувальна ф зкультура, тракц йн методи л кування.

Мануальна терап я як один з метод в вертебротерап включа в себе моб л зац ю, тракц , пост зометричну релаксац ю ман пуляц . Вс вони мають сво покази протипокази, але в загальному можна вид лити наступн покази та протипокази до проведення мануально терап :

Абсолютн покази до мануально терап

Остеохондроз хребта 1-2 стад ;

Спондилоартроз до осиф кац ;

Функц ональн в сцеральн розлади, як виникли в результат патолог хребта.

В дносн покази

Атон я ф брозного к льця

Протипокази

Нестаб льн сть хребтово-рухових сегмент в;

Вроджена слабк сть зв’язкового апарату (наприклад, синдром Марфана);

Порушення кровопостачання в систем передньо спинномозково артер або артер Адамкевича;

Вроджен аномал розвитку у вигляд зростання хребц в, а також на г пермоб льних сегментах;

Спондилол стез;

Системн захворювання хребта (наприклад, хвороба Бехт р ва);

Остеодистроф я (наприклад, при патолог паращитовидних залоз);

Похилий в к хворого (необх дно враховувати ступ нь остеопорозу);

Горб;

10) Спонд льоз;

11) Ф ксуючий л гаментоз;

12) Крайов розростання по задн й чи по задньо-боков й поверхн т л хребц в;

13) Важк захворювання серця, головного мозку, внутр шн х орган в;

14) Запальн процеси новоутворення.

Л кувальна ф зкультура

Задач :

Стаб л зувати хребет;

Вр вноважити м’язи справа зл ва;

При г потон закачати м’язи.

ЛФК проводиться в 3 режимах:

Щадний;

Моб л зуючий;

Тракц йно-тренуючий (стаб л зуючий)

Щадний режим використову ться в пер од загострення хвороби з метою створення анталг чних поз.

Наприклад, поза взведеного курка на боц або на спин . Пац нт лежить на хворому боц , ноги п дгинаються до живота. П д поперековий в дд л хребта або п д клубову д лянку п клада ться валик. В положенн на спин ноги згинаються в кол нних та кульшових суглобах, стопи розм щуються на кушетц . Утворений трикутник м ж стегнами та гом лками заповню ться подушкою. При цьому можна додатково проводити тракц ю через ст лець тривал стю 15-20 хв (наприклад, при спонд лол стез ). Поза взведеного курка на боц може бути доповнена тракц ю ноги пац нта. Можлива ф ксац я нижньо частини живота до таза широким поясом. В шийному в дд л хребта використовують ком рець Шанца або п дкладання валика в положенн пац нта на спин .

Моб л зуючий режим признача ться короткочасно (10-15 дн в) використову ться в якост проф лактики анк лозу або з метою моб л зац заблокованих сегмент в в домашн х умовах перед наступним сеансом, а також у випадках сутт вого обмеження рух в. Наприклад, для шийного в дд лу хребта це будуть ф з олог чн рухи у в дпов дност з площиною з’ днання суглобових в дростк в (по типу сх дних танц в ), для грудного в дд лу вправа к т-пес .

Тренуючий (стаб л зуючий) режим передбача закр плення м’яз в, як приймають участь в рухах та утриманн хребта. Дозволя зменшити або усунути г пермоб льн сть одночасно зберегти повний об’ м рух в в хребт в межах норми. Проведення цього режиму передбача нормал зац ю м’язово сили вздовж хребта, а також симетричне вр вноваження. Цей режим признача ться при викривленнях хребта (скол озах, г перк фозах, г перлордозах). Ним же можна зб льшити г пок фоз або г полордоз. Кр м того, цей режим необх дно призначати спортсменам з метою проф лактики травмування тих в дд л в хребта, на як пада максимальне навантаження при даному вид спорту. Сл д пам’ятати, що при цьому режим для максимального ефекту потр бно виводити м’яз в робочу зону за допомогою валик в та пози.

Г дрокортизон-новока нов нф льтрац

Покази:

Тригерн пункти;

Тонельн синдроми;

Локальний запальний процес в сегмент (для проф лактики осиф кац зв’язок).

Остеоф ти;

Осиф кац я зв’зок;

Осиф кац я капсули суглоба;

Еп кондил ти, пер артрити.

При цьому використову ться поб чна д я глюкокортико д в здатн сть суспенз викликати м сцевий остеопороз в остеоф тах. Суспенз я всмокту ться пов льно, не проходить через г стогематичний бар’ р, тому ефект трима ться не менше 2 тижн в.

Зауваження:

Можлив алерг чн реакц на новока н чи л дока н;

Проф лактика нфекц йних ускладнень використання стерильних розчин в, правильна обробка шк ри, наб р л к в безпосередньо n bnперед ман пуляц ю, стерильн умови.

Подолання бар’ ру м ж л карем та пац нтом. Необх дно пояснити механ зм д нф льтрац й, в дсутн сть системного гормонального ефекту та н.

Методика: в шприц на 20 мл набирають 20 мл 0,25 (0,5%) розчину анестетика (новока н, л дока н, ультрака н), ф з. розчин та суспенз ю г дрокортизону (0,25-0,5 мл). Голка повинна бути товщиною 0,4-0,6 мм. Довжина 30-45 мм. При введенн сум ш в тригерн пункти вводять до 0,5 мл. Тригер шукають по ходу м’язу (як правило в н продовгувато форми) вколюють голку за його ходом як при внутр шньовенн й н’ кц . При цьому пальцем ншо руки необх дно заф ксувати тригерний пункт. Поск льки в тригер елементи склерозу та запалення, що форму його капсулу, то при прокол будуть в дчуватись провал, нколи хруст локальне скорочення м’яз в. Сл д пам’ятати, що може буде оп’ян ння в д анестетика, тому за одну процедуру вколюють не б льше 20-30 тригерних пункт в.

При тонельному синдром в м’яз водиться в д 2 до 5 мл сум ш , що залежить в д розм ру м’язу. Голка вколю ться в м сцях прикр плення м’язу в його черевце.

При введенн сум ш в м жхребцевий отв р вводять до 2 мл в кут, утворений остистим та поперечним в дростком хребця. При цьому по жиров й кл тковин утворю ться повзучий нф льтрат, який досяга м жхребцевого отвору.

При г пертенз , д енцефальному та кл мактеричному синдромах обколю ться шийно-ком рцева зона.

При ІХС, аритм ях, кард алг ях шийно-ком рцева зона зл ва, прекорд альна зона (грудина, великий грудний м’яз).Наявн сть тут тригерних пункт в св дчить про можливий розвиток стенокард . При порушеннях ритму блоку ться з рчастий гангл й зл ва, а також точки Тревела (3-5 м жреб р’я по середньоключичн й л н ).

При захворюваннях бронх в, легень обколю ться м жлопаткова зона та д лянка грудини.

При гастродуоденальних захворюваннях м жлопаткова зона, передня черевна ст нка вище пупка, реберн дуги.

Орган В дпов дн сегменти, як п длягають нф льтрац Серце

Леген , бронхи

Плевра

Стравох д

Шлунок

Дванадцятипала кишка

Тонкий кишк вник

Печ нка, жовчний м хур

Сл па кишка

Висх дна ободова кишка

Низх дна ободова кишка

Нирки

Уретра

Статев органи

Очеревина Зл ва: C3, C4, C8, Th1-Th8

Зл ва, справа: C3, C4, Th3-Th9

Зл ва, справа: C3, C4, Th2-Th12

Зл ва, справа: C3-C8, Th3-Th6

Зл ва: C3, C4, Th5, Th9

Справа: C3, C4, Th6-Th10

Зл ва, справа: C3, C4, Th8-L2

Справа: C3, C4, Th5-Th10

Справа: C3, C4, Th8-L2

Справа: C3, C4, Th9-L1

Зл ва: C3, C4, Th9-L1

Зл ва, справа: Th9-L2

Зл ва, справа: C3, C4, Th9-L3, S1-S5

Зл ва, справа: C3, C4, C7, Th10-L2, S1-S5

Зл ва, справа: C3, C4, Th5-L1 Перша нф льтрац я проводиться один раз на тиждень або 2 тижн до л кв дац половини тригерних пункт в. Сл д пам’ятати, що жоден осиф кат за одну нф льтрац ю не л кв ду ться, тому в середньому блокаду проводять не част ше, н ж 1 раз на 2 тижн . При нф льтрац ях в д лянц крижово к стки голку вводять б ля крижово-клубового з’ днання. Мед альн ше вводити не можна, бо сну небезпека травмувати нервов та судинн структури в крижових отворах. При блокад куприкового гангл ю голку вводять м ж S5 та Co1 з обох стор н.

Виб р застосування ф з отерапевтичних метод в та курортних фактор в при патолог хребта

Анк лозуючий спондил т

Анк лозуючий спондил т - хрон чне запальне захворювання хребта, при якому уражаються в основному крижово-клубов , м жхребцев зчленування, реберно-хребцев суглоби суглоби в дростк в хребц в. Запалення ма тенденц ю до розвитку анк лозу.

При анк лозуючому спондил т призначають:

1. Гел й-неонове лазерне випром нювання на хребет. Щ льн сть потоку потужност 0,5-1,0 мВт/см2. Тривал сть впливу 5 хв на кожне поле. Загальна тривал сть 20-30 хв щодня. Курс л кування 20-25 процедур.

2. Інфрачервоне лазерне випром нювання. Методика впливу контактна, скануюча з ураженого в дд лу хребта. Режим безперервний або мпульсний з частотою 1500 Гц потужн стю в мпульс 6 10 Вт. Тривал сть впливу-10 хв щодня. Курс л кування 10 12 процедур.

3. Інфрачервоне лазерне св тлод одне випром нювання в пост йному магн тному пол в по днанн з ЧЭНС (аналгез я) апаратом «Рикта-Эсмил». Методика впливу скануюча але всьому хребту, тривал сть 15-20 хв щодня. Курс л кування 10 - 12 процедур.

4. Високо нтенсивна мпульсна магн тотерап я. Методика впливу контактна, скануюча з ураженого в дд лу хребта. Ампл туда магн тно ндукц 300-800 мТл, нтервал м ж мпульсами 20 мс, частота 0,5 Гц. Тривал сть д 15 хв щодня. Курс л кування 10-12 процедур.

5. Ультрафонофорез г дрокортизону анестезуючою маз . Інтенсивн сть ультразвуку 0,2-0,4 Вт/см2, мпульсний режим. За одну процедуру впливають на шийний верхнегрудной в дд ли хребта, на наступний день - на нижн й грудн й поперековий в дд ли. Тривал сть д 10-15 хв. Курс л кування 15 процедур.

6. Електрофорез л дази, рон дазы, лекозима, карипазима, делаг лу.

7. Сульф дн ванни. Температура води 37 °С, концентрац я с рководню 50-100мг/л. Тривал сть процедури 10-12 хв, через день. Курс л кування 10 ванн.

8. Радонов ванни. Температура води 36 °С, концентрац я радону 40 мК /л. Тривал сть процедури 12-15 хв через день. Курс л кування 12 ванн.

9. Скип дарн ванни (з б ло емульс . Процедури проводять через день. Курс л кування 10-12 ванн.

10. Нафталанови апл кац . Тривал сть процедури 15-20 хв щодня. Курс л кування 12 апл кац й.

11. Загальна кр отерап я. Температура пов тряно-азотно сум ш -160 °С, тривал сть впливу 2 -3 хв щодня. Курс л кування 15-20 процедур.

12. Масаж хребта. Проводять щодня. Курс л кування 15 процедур.

13. Електростатичний масаж хребта мпульсними знакозм нними електричними полями високо напруги. Тривал сть 15 хв щодня, Курс л кування 10 процедур.

Невролог чн прояви остеохондрозу хребта

Остеохондроз хребта - дегенеративно-дистроф чне захворювання хребта, коли в процес втягуються два поруч хребця, ф брозне к льце м ж ними, суглоби м ж дужками хребц в, прикр плен до них м'язи з сухожиллями отвори, через як проходять судини нерви. У початков й стад захворювання дом ну больовий синдром, а в подальшому при днуються порушення статики ураження спинномозкових кор нц в.

Симптоматика захворювання пов'язана з здавленням спинномозкових кор нц в у м жхребцевих отворах розвитком у них асептичного запалення. В результат дегенеративно-дистроф чного процесу ф брозне к льце м ж двома хребцями втрача еластичн сть пружн сть, втрача ться амортизуюча функц я пульпозного ядра ф брозного к льця з-за зниження внутр шньодискового тиску. При ф зичних навантаженнях, травмах хребта ф брозне к льце розрива ться пульпозне ядро випада в м жхребцевий канал, здавлю там спинний мозок, спинномозков кор нц судини. Виникають вертеброгенн радикул ти (шийний, грудний, попереково-крижовий), що характеризуються больовим синдромом, м'язово-тон чним синдромом, чутливими (випадання чутливост ) руховими (парези) порушеннями в зон ннервац спинномозкових нерв в. В ураженому сегмент виника нестаб льн сть (рухлив сть) хребта з розвитком остеоф т в т л хребц в (спондильоз), пошкодження зв'язок артропат й м жхребцевих суглоб в (спондилоартроз). з утворенням гриж , стискання кор нц в нерв в.

Патолог я периферично нервово системи займа одне з основних м сць в структур захворюваност з тимчасовою втратою працездатност , оск льки зустр ча ться переважно в ос б працездатного в ку.

У хворих з захворюваннями периферично нервово системи ефективними реаб л тац йн комплекси, як включають л кувальну г мнастику, масаж (в тому числ «точковий», п дводний душ-масаж), г дрок незотерап ю в басейн з елементами п дводного витяж ння, лазеропунктуру та так методи ф з отерап , як ультразвук синусо дальн модульован струми.

В ц й груп захворювань особливе м сце належить попереково-крижовому радикул ту, який в даний час розгляда ться як пол ет олог чне ураження попереково-крижового в дд лу периферично нервово системи. Це захворювання може бути зумовлене вертебральною патолог ю (остеохондрозом, спондильозом, спондилоартрозом, травмами хребта), нтоксикац ю (марганець, свинець тощо), запальними процесами сум жних орган в, наприклад, при аднекситах у ж нок тощо.

Медичну реаб л тац ю хворих з ураженнями попереково-крижового в дд лу периферично нервово системи сл д орган зовувати наступним чином:

Ранню медичну реаб л тац ю в гостр й та п дгостр й стад ях захворювання сл д проводити в невролог чних в дд леннях;

Із врахуванням патогенетичних особливостей захворювання, основного кл н чного синдрому застосовуються медикаментозна терап я, ф з отерапевтичн процедури, апл кац болота (низьких температур), при дискогенних формах витяж ння та ммоб л зац я хребта. По м р зменшення болю призначаються активн ф зичн вправи, масаж, л кувальна г мнастика;

П зня медична реаб л тац я проводиться в л карнях (в дд лах) в дновного л кування, куди направляються хвор з невролог чних стац онар в, а також особи, як часто та тривало хвор ють на попереково-крижовий радикул т, для проф лактичних курс в л кування з метою попередження загострення;

Дол ковування проводиться п сля зняття гострого больового синдрому включа медикаментозну терап ю, ф з отерапевтичн процедури, масаж, л кувальну г мнастику, водо- та болотол кування, за показами (дискогенн радикул ти) сухе або п дводне витяж ння;

Хворим з больовим синдромом та малою ступ нню активност процесу признача ться тренуючий режим, процедури л кувально ф зкультури та масаж;

Бальнеотерап я та пело дотерап я починаються за методикою пом рного впливу з п двищенням нтенсивност в процес реаб л тац ;

При дискогенному радикул т , п дгострому переб гу радикул ту, наявност виражених вегетативних розлад в болотол кування сл д розпочинати при температур болота 38°С та експозиц 15 хв. В подальшому температуру болота п двищують до 40°С зб льшуючи експозиц ю до 20 хв. У випадку больового синдрому та рецидивуючого переб гу радикул ту болотол кування по днують з апаратною ф з отерап ю та вживанням медикамент в;

П сля процедур хвор проводять 20-30 хв. в к мнат в дпочинку, а пот м 1-2 год. в жорсткому л жку;

В комплекс з болотол куванням сл д застосовувати сухе та вертикальне п дводне витяж ння за загальноприйнятою методикою, спец альн комплекси ЛФК та масажу;

У дн , в льн в д болотол кування, хвор отримують ф з отерапевтичн процедури або бальнеотерап ю;

При попереково-крижовому радикул т нфекц йно-запального походження через день застосовують апл кац болота температури 38-40°С, тривал стю 15-20 хв. в по днанн з бальнеотерап ю (морськ , сульф дн ванни), ЛФК, масажем та апаратною ф з отерап ю (ультразвук, ампл пульстерап я, медикаментозний електрофорез). Курс л кування 10 апл кац й та 10 бальнеопроцедур;

Хворим похилого в ку, а також при супутн й серцево-судинн й патолог , признача ться електроболотол кування. Процедури в дпускаються щодня (на курс 16-18 процедур);

В практиц л кування нервових та нших захворювань широко застосовуються витяжки з л кувального болота: гум золь по 1-2 мл п дшк рно, внутр шньом’язево (на курс 20-30 н’ кц й), Ф БС 1 мл п дшк рно, внутр шньом’язево (на курс 30 н’ кц й), пело додистилят, торфот;

Тривал сть в дновного л кування 3-4 тижн . Направлення хворих в радонов водол карн показане не ран ше н ж через 3-4 м сяц п сля останнього загострення захворювання;

Повторн курси л кування у ф з отерапевтичних, водо- та грязел карнях проводяться через 1-2 роки.

При невритах травматичного генезу ефективний комплекс, який включа локальне введення ндив дуально дозованих антихол нестеразних препарат в (прозерин, галантам н) в «рухов » точки (точки з максимальною електрозбудлив стю) пошкоджено к нц вки з наступною електростимуляц ю, масажем, л кувальною г мнастикою (обов’язков вправи з гумовою тягою), механо- та трудотерап ю.

Ф з отерапевтичн методи реаб л тац

У стад загострення призначають:

1. Д адинамотерап я. Пластинчат електроди площею 200-300 см2 розташовують паравертебрально. При вираженому вторинному кор нцевому синдром впливають двох - полупер одним струмом протягом 1 хв, пот м протягом 1-3 хв струмом, модульованим короткими пер одами. П сля цього м няють його на зворотну полярн сть повторюють вплив. При невираженний больовому синдром п сля струму, модульованого короткими пер одами, впливають протягом 2 хв струмом, модульованим довгими пер одами. Процедури проводять щодня. Курс л кування 6-8 сеанс в.

2. Високо нтенсивна мпульсна магн тотерап я апаратами «АМІТ-01» «АМТ2 АГС». Методика контактна, стаб льна та лаб льна. Ампл туда магн тного поля 800-1100 мТл, нтервал м ж мпульсами 20 мс, тривал сть впливу-10 хв щодня. Курс л кування 5-10 процедур.

3. Черезшк рна електроанальгез я. Апаратом «Пролог-02», «ДиаДэнс» впливають на зону ураженого кор нця нерва частотою 140-200 Гц. Вплив лаб льний. Тривал сть процедури 15-20 хв щодня, х можна повторювати 2-3 рази в день. Курс л кування 10 процедур.

4. Інфрачервоне лазерне св тлод одне випром нювання в пост йному магн тному пол в по днанн з ЧЕНС (аналгез я) апаратом «Рикта-Эсмил». Методика впливу контактна, скануюча, тривал сть 15-20 хв щодня.

5. Інфрачервоне лазерне випром нювання. Апарат «Рикта», «М лта-Ф», «В зерунок-2К», «Мустанг». Методика впливу контактна, скануюча. Режим мпульсний з частотою 1500 Гц потужн стю в мпульс 6-10 Вт. Тривал сть д 6-8 хв щодня. Курс л кування 10 процедур.

6. Сантиметровохвильова або дециметровохвильова терап я на в дд л хребта, де виражен явища вторинного кор нцевого синдрому. Потужн сть 25-40 Вт.Продолжительность впливу 8-12 хв щодня. Курс л кування 6-8 процедур.

7. Ультрафонофорез г дрокортизону анальг ну на паравертебральн зони хребта. Інтенсивн сть ультразвуку 0.2-0,4 Вт/см2, мпульсний режим. Тривал сть д 6 8 хв щодня або через день. Курс л кування 10 процедур.

8. П дводиться витягування хребта при дискогенном радикул т . Вага 5 20 кг. Тривал сть процедури 20-30 хв через день. Курс л кування 5-8 сеанс в. П сля витяжки обов'язково ф ксувати поперекову область корсетом на 1,5-2 ч.

В стад затухаючого загострення призначають:

1. Електрофорез карипазиму на хребет в зон локал зац м жхребцево гриж . Препарат розчиняють у 2% розчин еуф л ну з додаванням ун версального розчинника димексиду. Карипазим можна вводить з двох полюс в. Сила струму 10 мА. Тривал сть д 20-30 хв. Курс л кування 20-30 процедур. Курси л кування повторюють.

2. Електрофорез л т ю хлору на хребет. Сила струму 15-20 мА. Тривал сть д 20-30 хв щодня. Курс л кування 10 процедур.

3. Скип дарн ванни (з б ло емульс . К льк сть емульс на першу ванну 20 мл, з кожною наступною дозу зб льшують на 5 мл доводять до 60 мл Температура води 37-38 °С. Тривал сть процедури 10-12 хв, через день. Курс л кування 10 - 12 ванн.

4. Нафталанови апл кац . Тривал сть процедури 15-20 хв щодня. Курс л кування 12 апл кац й.

5. Грязьов апл кац на хребет. Температура л кувально гряз 38-39 °С. Тривал сть процедури 20-30 хв через день. Курс л кування 10-12 апл кац й.

6. Термомасажна кушетка «СЕЛАСЕМ». Температура карбоново панел 40 °С, тривал сть 30 хв щодня. Курс л кування 10-12 процедур.

7. Масаж хребта. Проводять щодня. Курс л кування 15 процедур.

8. В брац йний масаж хребта. Тривал сть процедури 10 хв щодня. Курс л кування-10 сеанс в.

9. Електростатичний масаж хребта зм нним електричним полем високо напруги. Частота мпульс в 100 200 Гц, тривал сть процедури 15 хв щодня. Курс л кування-10 сеанс в.

10. Вакуумний масаж паравертебральних зон в област грудного та поперекового в дд л в хребта с дниць.

11. Загальна кр отерап я. Температура пов тряно-азотно сум ш -160 °С, тривал сть впливу 2-3 хв щодня. Курс л кування 15-20 процедур.

12. Локальна кр отерап я сухим холодним пов трям на уражений в дд л хребта. Температура пов тряного потоку 30 °С, тривал сть впливу 10 - 15 хв, методика лаб льна. Курс л кування 10 процедур.

Ф зична реаб л тац я невролог чних прояв в остеохондрозу хребта

Остеохондроз грудного в дд лу хребта.

Внасл док дегенеративно-дистоф чних зм н в м жхребцевих дисках в грудному в дд л хребта може бути сплощення або посилення грудного к фозу. Ц зм ни, поряд з больовим синдромом, знижують дихальну екскурс ю грудно кл тки, приводять до г потроф дихальних м’яз в, в дбува ться порушення функц зовн шнього дихання.

При сплощен грудного к фозу потр бно укр плювати м’язи черевно ст нки та розтягувати довг м’язи спини. З ц ю метою використовують ф зичн вправи, спрямован на розтягування хребта та посилення к фозу.

При посиленн грудного к фозу л кувальна г мнастика спрямована на укр плення м’яз в спини, розтягування довгих м’яз в м’яз в черевного пресу. В заняттях використовують вправи на розгинання хребта грудного в дд лу, вправи з зведенням лопаток.

Остеохондроз поперекового в дд лу хребта.

В пер од загострення хвороби хворим бажано лежати на твердому л жку. Для розслаблення м’яз в п д кол на п дкладають ватно-марлевий валик. З метою декомпрес нервового кор нця, покращення його кровопостачання призначають тракц йне л кування. Спок й пошкодженого в дд лу хребта створю умови для рубцювання тр щин та розрив в ф брозного к льця.

Л кувальна г мнастика спрямована на зниження больового синдрому, розслаблення м’яз в тулуба та к нц вок, покращення кровопостачання нервового кор нця. В заняття включають вправи для дистальних в дд л в нижн х к нц вок в по днанн з статичними динам чними дихальними вправами, релаксац ю м’яз в тулуба та к нц вок, як виконують з вих дного положення лежачи на спин , на живот , на боц .

П сля стихання больового синдрому виконують вправи на витягування хребта, його к фозування , для покращення кровопостачання пошкоджено д лянки хребта прилеглих тканин. Вправи виконують з вих дного положення лежачи на спин , живот , на боц , стоячи навкарачки. Зд йснюють рухи в кол нних кульшових суглобах, вправи на згинання хребта його витягування по ос . Потр бно виконувати вправи з зометричним напруженням м’яз в: натискувати поперековою д лянкою на кушетку при з гнутих в кол нах ногах; вправу можна ускладнити, напружуючи одночасно м’язи с дниць та промежини. Ц вправи зб льшують внутр черевний тиск, що веде до зменшення внутр дискового тиску.

При наявност г потроф м’яз в спини та черевного пресу х потр бно укр плювати, сформувати м’язовий корсет , що буде допомагати в розвантаженн хребта та у виконанн основних статичних та б омехан чних функц й.

Для нормал зац тонусу м’яз в спини та покращення кровопостачання паравертебральних тканин необх дно проводити масаж м’яз в спини та попереку. При кор нцевому синдром масу ться пошкоджена к нц вка.

Основи мануально терап при захворюваннях хребта,

класиф кац я, методики.

Мануальна терап я оформилась у самост йний напрямок впроваджу ться в практику л кувальних заклад в.

Науковими основами мануально терап :

вид лення в кл н чн й картин остеохондроза хребта артроза суглоб в к нц вок патоб омехан чних прояв в у вигляд локального функц онального блока, локально г пермоб льност , м одистон чно-м одистоф чних зм н, рег онарного постурального дисбалансу м’яз в, неоптимального рухового остеотиту;

уявлення про хребет разом з нервуючими його структурами центрально-периферично орган зац системою кровооб гу як функц ональну б олог чну систему, що реал зу сво функц завдяки двосторонн м рефлекторним вертебромоторним, вертебросенсорним, вертебро-в сцеральним та ншим зв’язкам;

вид лення хребтового рухового сегменту, що включа два сус дн хребц та з’ днуюч х диск, суглоби, м’язи та нервац йним забезпеченням в якост функц онально-структурного елемента системи хребта, через який зд йснюються вс його функц в якому реал зуються патолог чн зм ни при остеохондроз ;

уявлення про рефлекторний механ зм функц онального блоку у вигляд м оф ксац хребетного рухового сигменту або суглобу при зм щенн або защемленн частин пульпозного ядра м жхребцевого диску;

розроблено спец альн методики в основному ручно д агностики рухомост суглоб в хребта та к нц вок при допомоз пасивних рух в та зм щень в них;

розроблено методику мануально терап , яка включа в себе спец альн прийоми ручного впливу, що спрямований на л кв дац ю патоб омехан чних прояв в та в дновлення нормально рухомост в опорно-руховому апарат та перебудову рухового стереотипу.

Показання до мануально терап .

Больовий синдром у І стад остеохондрозу хребта (дискалг я, люмбаго, люмбалг я, торакалг я, церв калг я, коли розвива ться функц ональна рефлекторна блокада сегменту хребта.

Больовий синдром у ІІ ІІІ стад остеохондрозу, який характеризу ться незначним зм щенням хребц в, переважно в шийному в дд л , псевдоспондилол стезами, вигинанням ф брозного к льця, м жхребцевого диску, субмоксац ю з розвитком р зноман тних невролог чних синдром в, в т. ч. й рефлекторного спазму м’яз в, троф чного розладу в брадитрофних ткакнинах: плечолопатковий пер артрит, еп кондил т плеча, стило дит, кульшовий кол нний пер артрити.

Больовий синдром, як насл док поширеного остеохондрозу (І ІІІ стад ) з урахуванням переважного сегмента ураження.

Вегетативно-в сцеральн порушення, як залежать в д р вня дегенеративно-дистоф чного ураження хребта: синдром хребтово артер , який проявля ться вертебробазилярною недостатн стю, синдром Мель ра, функц ональн порушення зору, слуху, серцево-судинно системи (псевдостенокард я), диск нез ю жовчних шлях в за в дсутност орган чних уражень в дпов дного органа.

В дносн показання.

Больовий синдром за наявност нволютивних неч тко виражених дегенеративно-дистоф чних зм н в похилому в ц , як не супроводжуються остеохондрозом закостен л стю передньо поздовжньо зв’язки.

Гриж м жхребцевого диска.

Гострий больовий синдром на тл тривалого переб гу захворювання (1 м с б льше).

Протипокази до мануально терап .

Природжен аномал розвитку хребтового сегмента, зокрема атланта (С 1) осьового хребця (С 2).

Природжен системн захворювання хребта, як супроводжуються остеохондрозом (спондилоеп ф зарна диплаз я, недосконалий остеогенез)

Надм рна рухлив сть хребтового сегмента.

Судинн порушення системи кровооб гу спинного мозку.

Масивна закостен л сть передньо поздовжньо зв’язки (спондильоз ІІІ ст) в по днанн з остеохондрозом сум жних в дд л в.

Спондилол з спондилол стез ІІ ІІІ ступеня.

Остеопороз хребта р зно ет олог .

Важк захворювання внутр шн х орган в.

Ураження головного мозку.

Запальн процеси в хребт (туберкульоз, остеом л т).

Пухлини хребта м’яких тканин.

Стани п сля х рург чних втручань на хребт спинному мозку.

Травматичн ушкодження хребта.

Класиф кац я методик мануально терап .

А. По виду методичного прийому:

моб л зац я пасивний рух, тракц я, тиснення, пост зометрична релаксац я, аутомоб л зац я;

ман пуляц я поштовх, тракц йний поштовх;

комб нован прийоми.

Б. По об’ кту д :

суглобова;

м’язова.

В. По характеру д :

нец леспрямована (пол сегментарна);

ц ленаправлена (моносегментарна) контактна, оклюзивна, по днана (з протитриманням, з п дтримкою).

Г. По напрямку руху:

однонаправлена (флекс я, екстенз я, латерофлекс я, ротац я, аддукц я, абдукц я);

комб нована (флекс я + латерофлекс я + ротац я та нш комб нац ).

Санаторно-курортне л кування

Захворювання хребта, що п длягають санаторно курортному л куванню.

Остеохондроз нестаб льн сть хребта з вторинними невролог чними розладами без них, при умов самост йного руху - м сцев спец ал зован санатор , курорти бальнеогрязьов з хлоридними натр вими водами, с рководневими, радоновими, азотними, йодобромними водами .

Спондильоз, спондилоартроз, артоз м жкостистий без р зких обмежень рухомост хребта, як супроводжуються м сцевими синдромами - м сцев спец ал зован санатор , курорти бальнеогрязьов з хлоридними натр вими водами, с рководневими, радоновими, азотними, йодобромними водами .

Анк лозуючий спондилоартрит, ревмато днопод бний артрит хребта за умови самост йного руху активност процесу не вище ІІ ст., без в сцериту - м сцев спец ал зован санатор , курорти бальнеогрязьов з хлоридними натр вими водами, с рководневими, радоновими, азотними, йодобромними водами .

Хрон чний спондил т нфекц йний в м сцев спец ал зован санатор , курорти бальнеогрязьов з хлоридними натр вими водами, с рководневими, радоновими, азотними, йодобромними водами .

Остеохондрит м жхребцевий остеом л т т ла хребця при умов самост йного руху в м сцев спец ал зован санатор , курорти бальнеогрязьов з хлоридними натр вими водами, с рководневими, радоновими, азотними, йодобромними водами .

Травматична хрон чна спондилопат я (нестаб льн сть хребта), яка не затрудню самост йного руху в м сцев спец ал зован санатор , курорти бальнеогрязьов з хлоридними натр вими водами, с рководневими, радоновими, азотними, йодобромними водами .

Кл матичн зони, що мають оздоровчий вплив на ос б з такими видами патолог .

Курорти грязьов бальнеолог чн з хлоридно натр в та ншими м неральними водами Бердянськ, Друск н нкай, Євпатор я, Одеса, П’ятигорськ, Саки, Слов’янськ.

Курорти бальнеолог чн з с рководневими водами Арчман, Любен Великий, Нальчик, Немир в,

Курорти з с рководневими водами: Синяк, Соч ,

Курорти з радоновими ваннами: П’ятигорськ, Хм льник, Цхалтубо.

Курорти з азотними термальними водами: Алмаарасан, Джалал Абад, Джергалан, Іссик Ата, Горячинськ, Кармадон, Кульдур, Нач к ,

Курорти з йодобромними водами Нальчик, Усть-Качка, Чартак.

Курорти з миш’яковистими водами: Г рська Тиса, С негорськ м неральн води.

Бальнеолог чн та грязел кувальн процедури, що рекомендуються ц й категор хворих, диференц йоване призначення при окремих захворюваннях.

Анк лозуючий спонд лоартрит

Найб льше значення в л куванн мають радонов та сульф дн ванни, менше азотн , хлоридно натр в , йодобромн . Ванни загальн , 4- 2-камерн з температурою 370С, тривал стю 15 хвилин.

Грязел кування показане хворим анк лозуючим спондилоартритом в неактивн й фаз , при ураженн м’язово системи, Не показане з активним запальним процесом, з ураженням нервово системи, серцево-судинно системи, нирок, очей, при прийом гормональних препарат в, при супутн й серцево-судинн й патолог .

Остеохондроз

З метою активац загальних обм нних процес в, д яльност нейрогормональних систем, геодинам ки, а також покращання функц онування нервово-м’язового апарату застосовують бальнеотерап ю сульф дн , радонов , хлоридно-натр в , йодобромн , азотно-термальн води. Сприятливий ефект чинить грязел кування, при цьому знижу ться рефлекторний м’язовий спазм, покращу ться кровооб г в тканинах хребта, стимулюються обм нн процеси. Апл кац накладають на вражену частину хребта, температура гряз низька 38-40С.

При л куванн остеохондрозу важливе значення ма витягування хребта, особливо в м неральн й вод .

ТЕСТИ ситуац йн задач

Задач .

Задача 1.

Хворий З., 54 рок в скаржиться на част тривал бол в попереков й област , як в ддають в праву ногу. Поставлений д агноз остеохондроз поперекового в дд лу хребта з кор нцевим синдромом.

Назв ть переважаючий кл н чний синдром.

А. Невротичний

Б. Дисциркуляторний

В. Синдром метабол чних порушень

Г. Диск нетичний синдром

Д. Синдром запальних явищ

Вибер ть методику масажу, показану в цьому випадку

А. П дводний

Б. Механ чний

В. Класичний ручний

Г. Крапковий

Д. Вакуумний

Вибер ть методику д адинамотерап , показану в цьому випадку

А. По Щербаку

Б. По Келлату

В. По Бергонье

Г. М сцева поперечна

Д. М сцева подовжня

Яке з супутн х захворювань може служити протипоказанням до призначення ф з отерап

А. Л мфогранулематоз

Б. Бронх альна астма

В. Гострий трахе т

Г. Дисциркуляторна енцефалопат я

Д. Глаукома

Укаж ть схему ф з отерапевтичного л кування даного пац нта

А. ДМВ+КВЧ на поперековий в дд л

Б. Магн тотерап я + ванни по Гауффе

В. УВЧ + ДДТ на поперековий в дд л

Г. Гальван зац я по Щербаку + ДМВ на поперековий в дд л хребта

Д. СМТ + дарсонвал зац я попереков й обл

Задача 2

Хворий Н., 58 рок в скаржиться на приступообразн головн бол бол в ши . При об' ктивному досл дженн визнача ться зона парастез в прав й руц . Виставлений д агноз остеохондроз шийного в дд лу хребта.

Який синдром ведучим

А. Симпатикотон чний

Б. Імунних порушень

В. Синдром метабол чних порушень

Г. Диск нетичний синдром

Д. Синдром запальних явищ

Що може бути протипоказанням до призначення ф з отерап .

А. Г пертон чна хвороба 3 стад

Б. Подагричний артрит

В. Соляр т

Г. Зал зодеф цитна анем я

Д. ДОА кол нних суглоб в, ФН 2 ст.

Який курорт показаний даному хворому

А. Алушта

Б. Миргород

В. Хм льник

Г. Моршин

Д. Труськавец

5. Вибер ть правильну схему ф з отерапевтичного л кування

А. КВЧ на область грудини + Електрофорез кальц ю на ком ркову зону

Б. Електрофорез цинку на шийний в дд л+УВЧ на литков м'язи

В. Новока н-електрофорез по Вермелю + УФО област поясниц

Г. Електрофорез мезатона на область поперекових симпатичних вузл в + магн тотерап я на область гом лок

Д. Магн тотерап я на шийний в дд л+Дарсонвал зац я уражено руки

Тестовий контроль

1. Хворий П., 43 рок в скаржиться на тривал бол в попереков й област , як посилюються до вечора. Поставлений д агноз остеохондроз. Укаж ть синдром, переважаючий в кл н ц даного пац нта.

А. Запальний

Б. Г пок нетичний

В. Невротичний депресивний

Г. Метабол чний

Д. Г перк нетичний

2. У хворого Т., 60 рок в страждаючого цукровим д абетом невропатолог виявив явища остеохонроза початкового церебрального атеросклерозу з поразкою судин головного мозку. Укаж ть оптимальн зони впливу ф з отерапевтичними процедурами у даного хворого.

А. Область нирок печ нки

Б. Ком ркова зона

В. Шийн попереков симпатичн вузли

Г. Поверхово розташован вени

Д. Область щитовидно залози

3. У хворого М., 52 рок в поставлений д агноз остеохонроз. У кл н ц переважа запальний синдром г перадренерг чний тип. У комплексному л куванн призначили електрол кування. Укаж ть яку методику потр бно призначити даному хворому.

А.Електрофорез на ком ркову зону.

Б. СМТ форез на шийний в дд л

В. ДДТ форез на ком ркову зону

Г. Дарсонвал зац я ши

Д. Лазеротерап я шийного в дд лу

4. Хворому В., 54 рок в поставлений д агноз остеохонроз. У кл н ц переважа синдром запальних явищ з вираженим набряком. Вибер ть оптимальний л кувальний чинник для даного хворого

А. Бром-иод-электрофорез

Б. УВЧ-терап я

В. СМВ терап я

Г. ДМВ терап я

Д. КВЧ терап я

5. Основна мета призначення гальван зац загально по Вермелю хворому У., 45 рок в з остеохондрозом з вираженим г перк нетичним синдромом

А. Тон зуюча

Б. Спазмол тична

В. Протизапальна

Г. Прискорення основного обм ну

Д. Прозапальна

6.. Хворому Д., 45 рок в, з остеохондрозом попереково-крижового в дд лу хребта призначений параф н. Вибер ть правильне призначення:

А. параф н 36 град, 20 хв., 10, через день.

Б. параф н 50 град, 30 хв., 10, щоденне

В. параф н 40 град, 60 хв., 5, через день

Г. параф н 54 град, 10 хв., 5, два рази в тиждень.

Д. параф н 56 град, 20 хв., 10, через день

7. Хворий Д., 44 рок в знаходиться в невролог чному в дд ленн з д агнозом остеохондроз шийного в дд лу хребта, призначений електрофорез. Вибер ть л карську речовину

А. Н котинова кислота

Б. Йод

В. Кальц й

Г. Л даза

Д. Пелодекс

8. Хворому Т., 33 рок в поставлений д агноз шийний остеохондроз, ускладнений шийною м гренню з вираженим больовим синдромом. У по днанн з л карською терап ю призначений ультразвук на шийний в дд л хребта. Чим виявля ться ф зико-х м чна д я чинника в цьому випадку?

А. Зм ною буферно м сткост кров .

Б. Утворенням продукт в електрол зу в зон озвучення.

В. Активац ю р зних фермент в.

Г. Утворенням тепла.

Д. Виникненням магн тог дродинам чних сил.

10. Хворому Ш., 45 рок в з д агнозом остеохондроз, пер од загострення призначена УВЧ терап я. Вибер ть другу процедуру даному пац нту

А. ДДТ

Б. СМТ

В. Дарсонвал зац я

Г. Лазеротерап я

Д. Магн тотерап я

Задач .

Задача 1.

Хворий З., 54 рок в скаржиться на част тривал бол в попереков й област . Поставлений д агноз остеохондроз поперекового в дд лу хребта з кор нцевим синдромом.

Назв ть переважаючий кл н чний синдром.

А. Невротичний

Б. Дисциркуляторний

В. Синдром метабол чних порушень

Г. Диск нетичний синдром

Д. Синдром запальних явищ

Назв ть зону впливу при дан й патолог

А. Слизова оболонка носа

Б. Чревне сплет ння

В. Поперекова область

Г. Литков м'яза

Д. Область печ нки

3. В бер ть методику мануально терап , показану в цьому випадку

А. Моб л зац я

Б. Релаксац я

В. Ман пуляц я

Г. В тягнення

Д. Акт вне напруження

4. Яке з супутн х захворювань може служити протипоказанням до призначення ф з отерап

А. ГБ 2 ст

Б. Хрон чний гломерулонефрит

В. ГБ 3 ст

Г. Дисциркуляторна енцефалопат я

Д. Хвороба Бехтерева

Задача 2

Хворий Н., 58 рок в скаржиться на приступообразн бол по ходу нерва в руц . При об' ктивному досл дженн визнача ться зона парастез в прав й руц . Виставлений д агноз остеохонроз шийного в дд лу хребта.

Який синдром ведучим

А. Симпатикотон чний

Б. Імунних порушень

В. Синдром метабол чних порушень

Г. Диск нетичний синдром

Д. Синдром запальних явищ

Яка зона рефлекторно нервац при даному синдром

А. Паравертебрально С3-Т4

Б. Проекц я щитовидно залози

В. Область печ нки

Г. Область пахового трикутника

Д. Область грудного в дд лу хребта

Що може бути протипоказанням до призначення ф з отерап .

А. Г пертон чна хвороба 3 стад

Б. Подагричний артрит

В. Соляр т

Г. Зал зодеф цитна анем я

Д. ДОА кол нних суглоб в, ФН 2 ст.

Яку ванну потр бно призначити в цьому випадку

А. З морською с ллю

Б. Г рчичну

В. Сульф дну

Г. Іодобромну.

Д. По Гауффе

Питання для самоконтролю:

Основи на яких базу ться можлив сть в дновлення здоров’я.

Визначення реаб л тац , мета та завдання на кожному з етап в.

Засоби, що використовуються на р зних етапах реаб л тац та особливост х застосування при р зн й патолог .

Критер в дбору ос б для проведення медично реаб л тац .

Анатомо-ф з олог чн особливост хребта.

Ет олог ю, патогенез, кл н ку та л кування окремих захворювань хребта.

Механ зм д немедикаментозних засоб в л кування.

Характеристика л кувальних фактор в, що використовуються при проведенн медично реаб л тац хворих з патолог ю хребта.

Покази до проведення медично реаб л тац .

Особливост в дновного л кування хворих патолог ю хребта.

Захворювання опорно рухового апарату, що п длягають санаторно курортному л куванню.

Протипоказання до кл мато-, бальнеотерап та грязел кування в л куванн ос б з патолог ю опорно рухового апарату.

Кл матичн зони, що мають оздоровчий вплив на ос б з такими видами патолог .

Бальнеолог чн та грязел кувальн процедури, що рекомендуються ц й категор хворих, диференц йоване призначення при окремих захворюваннях

Джерела нформац :

Веселовский В.П., Михайлов М.К., Самитов О.Ш. Диагностика синдромов остеохондроза позвоночника // Казань: Изд-во Казанского университета, 1990. 288 с.

Губенко В.П. Мануальная терапия в вертебрологии. К.: Здоров’я, 2003. 192 с.

Кузнецов В.Ф. Вертеброневрология (клиника, диагностика, лечение заболеваний позвоночника) // Минск: Книжный Дом, 2004. 640 с.

Новосельцев С.В. Введение в остеопатию // Санкт-Петербург: ФОЛИАНТ, 2005. 236 с.

Попелянский А.Я. Клиническая пропедевтика мануальной терапии. М.: Медпресс-информ. 2003. С. 7.

Попелянский Я.Ю. Вертеброгенные заболевания нервной системы. Т. 3. Вертебральные и цервикомембральные синдромы шейного остеохондроза // Казань: изд-во Казан. ун-та, 1981. 314 с.

Самосюк И.З., Войтаник С.А., Попова Т.Д., Гавата Б.В. Мануальная, гомеопатическая и рефлексотерапия при остеохондрозе позвоночника. Киев: Здоров’я, 1992.

Фролов В.А. Атлас мануальной терапии // М.: ООО «АиФ-Принт», 2003. 155 с.

Хабиров Ф.А. Клиническая неврология позвоночника // Казань, 2001. 472 с.

Юрик О.Є. Невролог чн прояви остеохондрозу // К.: Здоров’я, 2001. 341 с.

Яровий В.К. Кл н чна мануальна медицина // В нниця: НОВА КНИГА . 2008. 319 с.

ЗМІСТ

КЛІНІЧНА ВЕРТЕБРОЛОГІЯ, ОСНОВНІ ПОНЯТТЯ 3

НАУКОВІ ОСНОВИ КЛІНІЧНОЇ ВЕРТЕБРОЛОГІЇ 3

КЛІНІЧНА АНАТОМІЯ ХРЕБТА 10

ОСОБЛИВОСТІ БУДОВИ ШИЙНОГО ВІДДІЛУ ХРЕБТА 11

ОСОБЛИВОСТІ КРОВОПОСТАЧАННЯ ХРЕБТА 18

ВЕНОЗНИЙ ВІДТІК В ХРЕБТІ 20

ІННЕРВАЦІЯ СЕГМЕНТІВ 21

ВЕГЕТАТИВНА ІННЕРВАЦІЯ 22

ЛІМФАТИЧНИЙ ВІДТІК 23

ЗАХВОРЮВАННЯ ХРЕБТА 24

ОСТЕОХОНДРОЗ 24

ОСТЕОПОРОЗ 26

СПОНДИЛОАРТРОЗ 31

ХВОРОБА БЕХТЄРЄВА 32

ХВОРОБА КЛІППЕЛЯ-ФЕЙЛЯ 33

СПОНДИЛОАРТРИТ 33

ПАТОЛОГІЧНІ СТАНИ, ЯКІ МАЮТЬ ОЗНАКИ ОКРЕМИХ ЗАХВОРЮВАНЬ 34

УСКЛАДНЕННЯ МАНУАЛЬНОЇ ТЕРАПІЇ 36

ВЕРТЕБРОДІАГНОСТИКА 38

ДІАГНОСТИКА ДИСТОРЗІЙ І СПОНДИЛОЛІСТЕЗІВ. 45

РЕНТГЕНОЛОГІЧНА ДІАГНОСТИКА 46

РЕОВАЗОГРАФІЧНЕ, ФОТОМЕТРИЧНЕ, АНГІОГРАФІЧНЕ ДОСЛІДЖЕННЯ. 48

ВЕРТЕБРОТЕРАПІЯ, ЗАГАЛЬНІ ПРИНЦИПИ ТА ОСОБЛИВОСТІ ВЕРТЕБРОТЕРАПІЇ 54

ЛІКУВАННЯ ЗАЛЕЖНО ВІД НОЗОЛОГІЧНОЇ ФОРМИ 54

ЛІКУВАННЯ В ЗАЛЕЖНОСТІ ВІД ТРАВМУЮЧИХ ЕЛЕМЕНТІВ 57

ЛІКУВАННЯ В ЗАЛЕЖНОСТІ ВІД ТРАВМОВАНИХ АНАТОМІЧНИХ СТРУКТУР 58

ЛІКУВАННЯ В ЗАЛЕЖНОСТІ ВІД НАЯВНОСТІ ЗАХВОРЮВАНЬ ІНШИХ ОРГАНІВ ТА СИСТЕМ 58

ВЕРТЕБРОЛОГІЧНІ МЕТОДИ ЛІКУВАННЯ 59

ЛІКУВАЛЬНА ФІЗКУЛЬТУРА 60

ГІДРОКОРТИЗОН-НОВОКАЇНОВІ ІНФІЛЬТРАЦІЇ 61

ВИБІР І ЗАСТОСУВАННЯ ФІЗІОТЕРАПЕВТИЧНИХ МЕТОДІВ ТА КУРОРТНИХ ФАКТОРІВ ПРИ ПАТОЛОГІЇ ХРЕБТА 65

АНКІЛОЗУЮЧИЙ СПОНДИЛІТ 65

НЕВРОЛОГІЧНІ ПРОЯВИ ОСТЕОХОНДРОЗУ ХРЕБТА 66

ФІЗІОТЕРАПЕВТИЧНІ МЕТОДИ РЕАБІЛІТАЦІЇ 69

САНАТОРНО-КУРОРТНЕ ЛІКУВАННЯ 78

Тести ситуац йн задач 80

Питання для самоконтролю 87

Джерела нформац 88

Ориг нал-макет п дготовлено на кафедр ф зично реаб л тац , спортивно медицини, ф звиховання здоров`я ЗДМУ

Тиражування - кафедра ф зично реаб л тац , спортивно медицини, ф звиховання здоров`я ЗДМУ

69035, м. Запор жжя, пр. Маяковського, 26

92

Заблокований сегмент

Г пермоб льний сегмент