МІНІСТЕРСТВО ОХОРОНИ ЗДОРОВ’Я УКРАЇНИ

ЗАПОРІЗЬКИЙ ДЕРЖАВНИЙ

МЕДИЧНИЙ УНІВЕРСИТЕТ

Кафедра ф зично реаб л тац , спортивно медицини,

ф зичного виховання здоров`я

ВИКОРИСТАННЯ ПРИРОДНИХ ЛІКУВАЛЬНИХ ФАКТОРІВ КУРОРТІВ В ФІЗИЧНІЙ РЕАБІЛІТАЦІЇ

Навчальний пос бник

для самост йно роботи студент в IV курсу медичних факультет в при п дготовц до практичних занять з дисципл ни «Ф зична реаб л тац я та спортивна медицина».

Запор жжя, 2016 р.

Волох Н.Г., Черепок О.О. Використання природних л кувальних фактор в курорт в в ф зичн й реаб л тац . Навчальний пос бник.- ЗДМУ, 2016. - 133с.

Укладач :

Волох Н.Г. асистент кафедри ф зично реаб л тац , спортивно медицини, ф зичного виховання здоров`я Запор зького державного медичного ун верситету.

Черепок О.О., к.мед.н., асистент кафедри ф зично реаб л тац , спортивно медицини, ф зичного виховання здоров`я Запор зького державного медичного ун верситету.

Рецензенти:

Сиволап В.В., д.мед.н., професор, зав дувач кафедри пропедевтики внутр шн х хвороб з доглядом за хворими ЗДМУ.

Михалюк Є.Л., д.мед.н., професор, зав дувач кафедри ф зично реаб л тац , спортивно медицини, ф зичного виховання здоров`я ЗДМУ.

Навчальний пос бник складено на основ д ючого навчального плану та програми з навчально дисципл ни «Ф зична реаб л тац я та спортивна медицина» для студент в вищих медичних навчальних заклад в III-IV р вн в акредитац для напряму п дготовки «Медицина» 1201, для спец альностей 7.12010001 «Л кувальна справа», 7.12010002 «Пед атр я », зг дно осв тньо-квал ф кац йно характеристики та осв тньо-профес йно програми п дготовки фах вц в, затвердженими наказами МОЗ Укра ни в д 16.04.03 239 та в д 28.07.03 504, експериментального навчального плану МОЗ Укра ни, розробленого на принципах Європейсько кредитно-трансферно системи та затвердженого наказом МОЗ Укра ни в д 31.01.2005 р, 52.

Пос бник призначений для самост йно роботи студент в IV курсу медичних факультет в при п дготовц до практичних занять з дисципл ни «Ф зична реаб л тац я та спортивна медицина».

Навчальний пос бник обговорено та затверджено на зас данн циклово методично ком с ЗДМУ з терапевтичних дисципл н та рекомендовано до видання Центральною методичною радою ЗДМУ (протокол 5 в д 02.06. 2016 р.).

Курортолог я, як розд л медицини.

Курортолог я наука, що вивча л кувальн курортн фактори.

Наука про курорти розвинулась в м ру накопичення знань про ц лющ природн фактори - кл мат, м неральн води, л кувальн гряз та н. - у зв'язку з розширенням мереж курорт в розвитком курортно справи в ц лому.

Сучасна курортолог я - медична навчальна дисципл на, яка вивча л кувальн властивост природних ф зичних фактор в, характер х д на орган зм людини, можливост х застосування з л кувальною проф лактичною метою на курортах поза х межами, яка розробля рекомендац для санаторно-курортного л кування методи застосування курортних фактор в при р зних захворюваннях. Кр м того, до завдань курортолог входять пошук досл дження курортних ресурс в, вивчення потреб населення в сан тарно-курортному л куванн розробка наукових основ його орган зац , принцип в норматив в курортного буд вництва благоустрою, включаючи питання сан тарно охорони курорт в. Розд лами курортолог бальнеолог я, бальнеотерап я бальнеотехн ка; грязел кування, медична кл матолог я кл матотерап я; окремий розд л вивча питання орган зац , планування буд вництва курорт в. Курортолог я використову досягнення методи сум жних наукових дисципл н - загально кл матолог г дрогеолог ; ф з олог , г г ни та нших наук.

Санаторно-курортна допомога в держав частиною системи охорони здоров’я населення, а курортне л кування - складником загального л кування хворого.

Курортне л кування, або л кування природними факторами, ма т особливост , що природн засоби, на в дм ну в д л карських, найб льш ф з олог чн , природн для орган зму, Вони моб л зують резервн можливост орган зму, не викликають, як правило, поб чних прояв в. Доведено, що природн л кувальн засоби стотно впливають на ст йк сть орган зму щодо шк дливих д й, сприяють розвитку функц ональних можливостей основних систем орган зму, його захисно-пристосувальних реакц й. Показання для санаторно-курортного л кування дуже широк , а обмеження конкретн ч тко окреслен . Показання та протипоказання для санаторно-курортного л кування (як дорослих, так д тей) визначаються М н стерством охорони здоров’я Укра ни. В дпов дно до них, для санаторно-курортного л кування показан захворювання серцево-судинно , нервово систем, орган в травлення, дихання, опори та руху, статевих орган в, сечовид льно системи, кров , шк ри, ока та його придатк в, кров , хрон чн нтоксикац , травми, порушення обм ну речовин та захворювання ендокринно системи. Особливо п двищу ться роль курортного л кування в зв’язку з потребою оздоровлення великих контингент в населення, яке потрапило п д вплив он зуючого опром нення внасл док катастрофи на Чорнобильськ й АЕС.

Нев д’ мним складником курортного л кування ф з отерап я галузь медицини, яка вивча властивост ф зичних фактор в розробля методи х застосування з л кувально-проф лактичною метою. На курортах для ф з отерапевтичних процедур використовуються переважно ф зичн фактори, як створюються за допомогою спец альних апарат в (так зван преформован фактори - електричний струм, електромагн тне поле, ультразвук та н.), а також природн фактори (гряз , вода, глина, озокерит та н.) штучно отриман х аналоги. В деяких державах до ф з отерап включають л кування рухом (ЛФК), механ чними впливами (апаратний неапаратний масаж, мануальна терап я), а також засоби консервативно ортопед травматолог : корсети, шини, бандаж тощо.

Курортне л кування, або використання ц лющих властивостей багатьох природних чинник в, в доме з найдавн ших час в: прим тивн буд вл для водол кування в м сцях виходу м неральних вод були свого роду прототипами бальнеолог чних курорт в. Чутки щодо л кувальних властивостей деяких вод поширювалися далеко за меж в дпов дних м сцевостей, приваблюючи безл ч хворих. «Чудесн » джерела та нш ц лющ чинники ставали основою л кувальних та мниць храм в, нер дко були предметом рел г йного культу. У переказах, пам’ятках арх тектури мистецтва знайшли в дображення факти використання, наприклад, термальних м неральних вод служителями культ в для зд йснення обряд в разом з тим для демонстрац «зц лення» стражденних.

Щодо курорт в, як знаходяться на теренах колишнього Радянського Союзу, то про деяк з них згадувалось у творах письменник в давнини. В Рос перш державн заходи з розв дки м неральних вод х експлуатац з л кувальною метою розпочали проводити на початку XVIII ст. В друг й половин XVIII ст. особливо в XIX ст. спостер га ться швидкий розвиток курортно справи. В XX ст. з метою зробити курорти б льш привабливими пожвавилась робота з благоустрою санатор в та л карень.

3 1956 року управл ння курортами, санатор ями закладами в дпочинку зосереджено в м н стерствах охорони здоров’я союзних республ к. В 1960 роц госпрозрахунков санатор , будинки в дпочинку, курортн л карн , пол кл н ки панс онати були передан в п дпорядкування профсп лок СРСР. Особливого розвитку курортна система профсп лок набула у 70-80-х роках минулого стор ччя. В цей пер од розгорнуто кап тальне буд вництво на курортах Трускавець, Миргород, Хм льник, Бердянськ, Саки, Слов’янськ, Очак в - всього заново побудовано або кап тально реконструйовано близько 30 санаторно-курортних заклад в. Ц курорти практично були реконструйован у св тл вимог свого часу.

Особливих випробувань зазнала курортна система на початку 90-х рок в минулого стор ччя, п сля розпаду Радянського Союзу, у пер од загально економ чно нестаб льност в держав . Невикористан сть велико к лькост пут вок в санаторно-курортн заклади, послугами яких свого часу користувалось населення всього СРСР, спад платоспроможност населення, багато нших обставин поставили курортну систему в складне становище. У 1992 роц Федерац ю профсп лок Укра ни, Фондом соц ального страхування Укра ни та Укра нською республ канською радою з управл ння курортами профсп лок на баз курортних заклад в профсп лок Укра ни засновано акц онерне товариство л кувально-оздоровчих заклад в профсп лок Укра ни «Укрпрофоздоровниця». Як показали подальш под , це дало змогу не т льки зберегти, але й зм цнити на нових засадах курортну систему. Було взято курс не на нарощування к лькост санаторних л жок, а на створення таких умов, як б заохочували при хати на л кування та в дпочинок. В складних економ чних умовах акц онерне товариство спрямувало зусилля на п двищення якост обслуговування в санаторно-курортних закладах, провело в дпов дн структурн зм ни шляхом зб льшення сезонних оздоровниць та заходи з л кв дац збиткових установ, актив зац д й щодо реал зац пут вок тощо.

У м ру накопичення знань про ц лющ природн фактори: кл мат, м неральн води, л кувальн гряз тощо та в зв’язку з розширенням мереж курорт в розвитком курортно справи в ц лому розвивалася наука про курорти курортолог я. Розд лами курортолог бальнеолог я, бальнеотерап я бальнеотехн ка, грязел кування, медична кл матолог я кл матотерап я. Курортолог я використову досягнення методи сум жних наукових дисципл н загально кл матолог г дрогеолог , ф з олог , г г ни та н.

В 1928 роц було створено Інститут курортолог в Одес . Ц й под передувала багатор чна д яльн сть Одеського бальнеолог чного товариства.

В 1965 роц в Ужгород була створена ф л я Одеського науково-досл дного нституту курортолог ф з отерап . Основними напрямами д яльност були вивчення л кувальних м неральних вод Закарпаття, х д переважно при захворюваннях орган в травлення розробка л кування захворювань легень м крокл матом соляних шахт с. Солотвина. В 1993 роц зазначена ф л я була перетворена на самост йне медичне науково-практичне об’ днання «Реаб л тац я».

У 1955 роц шляхом злиття Інституту ф зичних метод в л кування м. І.М. Сеченова Інституту туберкульозу створено Ялтинський (дал Кримський республ канський) науково-досл дний нститут ф зичних метод в л кування медично кл матолог м. І.М. Сеченова. Основним завданням об’ днаного нституту стали досл дження в галуз медично кл матолог ф з отерап , розробка метод в кл матоф з отерап захворювань легень, серцево-судинно нервово систем.

Ставши Кримським республ канським, нститут працю над проблемами допомоги Кримськ й республ канськ й систем охорони здоров’я курортам Криму висококвал ф кованим л куванням хворих та розробкою нових ефективних л кувально-проф лактичних методик.

У 1989 роц в Євпатор було створено Укра нський науково-досл дний нститут дитячо курортолог ф з отерап . За недовгий час снування Інститутом були розроблен численн методи методики ф з отерап д тей переважно з патолог ю нервово системи, опорно-рухового апарату, орган в дихання, а також система оздоровлення ф зичними факторами д тей, як потерп ли внасл док Чорнобильсько катастрофи.

В 2000 роц Верховною Радою Укра ни було прийнято Закон про курорти.

Цей Закон визнача правов , орган зац йн , економ чн та соц альн засади розвитку курорт в в Укра н та спрямований на забезпечення використання з метою л кування оздоровлення людей природних л кувальних ресурс в, природних територ й курорт в, як надбанням народу Укра ни, та х охорони.

У Закон даються так визначення:

Курорт - осво на природна територ я на землях оздоровчого призначення, що ма природн л кувальн ресурси, необх дн для х експлуатац буд вл та споруди з об’ ктами нфраструктури, використову ться з метою л кування, медично реаб л тац хворих, проф лактики захворювань та для рекреац п дляга особлив й охорон ;

Л кувально-оздоровча м сцев сть - природна територ я, що ма м неральн та термальн води, л кувальн гряз , озокерит, ропу лиман в та озер, кл матичн та нш природн умови, сприятлив для л кування, медично реаб л тац хворих та проф лактики захворювань;

Особливо ц нн та ун кальн природн л кувальн ресурси - ресурси, як р дко (не часто) зустр чаються на територ Укра ни, мають обмежене поширення або невелик запаси у родовищах та особливо сприятливими І ефективними для використання з метою л кування, медично реаб л тац хворих та проф лактики захворювань;

Загальнопоширен природн л кувальн ресурси - ресурси, як зустр чаються в р зних рег онах Укра ни, мають значн запаси та придатн для використання з метою л кування, медично реаб л тац хворих проф лактики захворювань;

Медичний (бальнеолог чний) висновок - це висновок, зроблений на п дстав медико-б олог чних та нших спец альних досл джень складу властивостей природних л кувальних ресурс в про можлив сть х використання з метою л кування, медично реаб л тац хворих та проф лактики захворювань;

Курортна справа - сукупн сть ус х вид в науково-практично та господарсько д яльност , спрямованих на орган зац ю забезпечення л кування, медично реаб л тац хворих та проф лактики захворювань з використанням природних л кувальних ресурс в.

Санаторно-курортн заклади - це заклади охорони здоров’я, як розташован на територ ях курорт в забезпечують надання громадянам послуг л кувального, проф лактичного та реаб л тац йного характеру з використанням природних л кувальних ресурс в.

Санаторно-курортн заклади створюються в порядку, передбаченому статтею 16 Основ законодавства Укра ни про охорону здоров’я та ншими нормативно-правовими актами.

Перел к вид в санаторно-курортних заклад в затверджу ться центральним органом виконавчо влади з охорони здоров’я.

Напрями спец ал зац санаторно-курортних заклад в визначаються центральним органом виконавчо влади з охорони здоров’я з урахуванням л кувальних властивостей природних л кувальних ресурс в курорт в.

Типове положення про санаторно-курортний заклад затверджу ться Каб нетом М н стр в Укра ни.

Курорти розпод ляються на курорти державного м сцевого значення.

До курорт в державного значення в дносять т , як мають особливо ц нн або ун кальн природн л кувальн ресурси. До них належать курорти Алушта, Алупка, Бердянськ, Євпатор я, Закарпатський курортний район, Моршин, Миргород, Одеса, Саки, Слов’янськ, Трускавець, Хм льник, Ялта та н.

До курорт в м сцевого значення в дносять т , що мають загальнопоширен природн л кувальн чинники, але менш потужн за запасами та обсягами використання. Це так , як Кирил вка, Крем нне, Немир в, Черче та багато нших.

За характером природних л кувальних ресурс в курорти под ляються на бальнеолог чн , грязьов , кл матичн та зм шан .

Курорт включа :

- курортну зону, в як й розташован природн л кувальн ресурси, ф з обальнсол карн , санатор , панс онати, заклади в дпочинку, бювети, курортн пол кл н ки, курзали, майданчики для розваг та спортивних гор, п дпри мства громадського харчування побутового обслуговування в дпочиваючих;

- житлову зону, в як й знаходяться житлов будинки, громадськ буд вл та споруди для обслуговування населення, яке пост йно мешка на територ курорту;

- адм н стративно-господарчу зону, в як й розташовуються органи м сцево влади, централ зован господарч та техн чн служби.

В той же час на великих курортах централ зован ф з обальнеол карн та пол кл н ки, як обслуговують в дпочиваючих з багатьох оздоровниць, що мають здеб льшого спальн корпуси та дальн .

Характерним закладом у систем санаторно-курортного л кування санатор й спец ал зований стац онарний заклад з використанням у л кувальних комплексах кл матотерап , бальнеотерап або грязел кування, апаратно ф з отерап , л кувально ф зкультури в умовах активного в дпочинку, спец ально продуманого ритму життя та проведення процедур.

Типова структура санатор ю:

- приймальне в дд лення;

- спальний (житловий) корпус;

- л кувальний корпус (ф з обальнеол карня);

- блок харчування;

- курортний зал з б бл отекою;

- садово-паркова зона з кл матопав льйонами, спортивними, гровими майданчиками теренкуром;

- адм н стративно-господарчий блок.

Залежно в д м сцевих умов в типов й структур можуть бути т чи нш зм ни. Можлива оптимальна к льк сть л жок в санатор колива ться в д 300 до 500 залежить, зокрема, в д л кувального проф лю санатор ю. Пор вняно менша к льк сть л жок повинна бути в санатор ях для важких хворих з травмами захворюваннями спинного мозку, для хворих на туберкульоз, а також в тих санатор ях, де в дд лення санаторно-курортно реаб л тац хворих п сля гострих стан в (п сля нсульт в, нфаркту м окарда, травм та н.).

Вважа ться, що в санатор ях з к льк стю л жок б льш н ж 400-500 можуть виникати побутов незручност для хворих пог ршення якост харчування.

Тривал сть л кування в санатор значною м рою визнача ться його проф лем:

- у б льшост санатор в для хворих з р зними неспециф чними захворюваннями тривал сть л кування становить 24 дн ;

- у протитуберкульозних санатор ях вона визнача ться л карською ком с ю;

- у п дл ткових та дитячих санатор ях для тих, хто стражда на скол оз хребта, тривал сть л кування становить до 3 м сяц в;

- в санатор ях для реаб л тац хворих з травмами захворюваннями спинного мозку 45 дн в.

Санатор й-проф лактор й л кувально-проф лактичний заклад санаторного типу, призначений головним чином для оздоровлення л кування працюючо людини п дпорядкований безпосередньо певному п дпри мству, навчальному закладу тощо. Передбача ться, що в ньому в дпочивають, оздоровлюються та л куються люди п сля роботи або навчання. Тривал сть оздоровлення 12-16 дн в, л кування 18 дн в, медично реаб л тац 24 дн .

Заклади в дпочинку на курорт (панс онати, будинки, бази в дпочинку, молод жн та дитяч табори) призначен т льки для в дпочинку розваг. Проте в них, як правило, сестринськ або л карськ медичн пункти, ф з отерапевтичн каб нети.

У санатор для конкретних хворих повинен встановлюватися Індив дуальний режим повед нки л кування. Їх три основн : щадний, щадно-тренувальний тренувальний.

Щадний режим передбача обмеження рухово активност , зменшення л кувальних навантажень (особливо ЛФК, загальних водних та грязьових процедур), строге дотримання пер оду сну, призначення д тичного харчування, в дмову в д виход в ви зд в на екскурс йн та туристичн маршрути.

Щадно-тренувальний режим передбача обмежену активац ю рух в ф зичних вправ, участь у легких розважальних спортивних грах. Небажана участь хворого в тривалих екскурс йних заходах, пов’язаних з далекими походами чи по здками. Навантаження л кувальними процедурами тут зроста .

Тренувальний режим показаний в дносно м цним особам переважно розумово прац . В н передбача значн навантаження в ранков й г г н чн й г мнастиц (РГГ), плаванн , ф зичн навантаження при заняттях ЛФК, участь у р зних спортивних грах (волейбол, великий наст льний тен с, баскетбол та н.).

Санатор для дорослих п дпорядковуються профсп лкам. Керуючими та контролюючими х органами Центральна Рада по управл нню курортами санатор ями профсп лок з мережею в дпов дних територ альних Рад.

Встановлено так проф л санатор в:

для л кування пац нт в з захворюванням серцево-судинно системи;

для л кування пац нт в з захворюваннями орган в травлення;

для л кування пац нт в з захворюваннями орган в дихання (не туберкульозного походження);

для л кування пац нт в з захворюваннями ж ночо статево сфери;

для л кування пац нт в з захворюваннями орган в руху;

для л кування пац нт в з захворюваннями орган в шк ри;

для л кування пац нт в з захворюваннями нирок сечовив дних шлях в;

для л кування пац нт в з порушеннями обм ну речовин.

Є також санатор для д тей, п дл тк в, для л кування туберкульозу, внутр шн х орган в, спастичних парал ч в та н. Існують санатор для с мейних, матер в з д тьми, ваг тних.

2. Класиф кац я курорт в

Курорти под ляють на:

кл матичн ,

бальнеолог чн

грязьов .

У б льшост випадк в вони зм шаними бальнеокл матичними або кл матобальнеолог чними.

КЛІМАТИЧНІ КУРОРТИ

За кл матичними особливостями розр зняють курорти:

приморськ ,

г рськ ,

розташован на р внинах (у л сов й м сцевост , л состепов й, в степах).

Основними л кувальними засобами кл матичних курорт в :

аеротерап я,

гел отерап я,

морськ купання (таласотерап я),

купання в озерах та р ках,

кумисотерап я,

л кування виноградом.

Найважлив ш кл матичн курорти знаходяться на берез Криму. У приморськ й зон розташован курорти для не туберкульозних хворих: Ялта, Алушта, Гурзуф, Л вад я, М схор та н. У С ме з та Алупц санатор для хворих туберкульозом леген в, л мфатичних вузл в, нирок, з туберкульозними ураженнями гортан .

Євпатор я дитячий кл матичний та грязьовий курорт, що в дзнача ться по днанням теплого пом рного вологого морського степового кл мату. Одним з л кувальних фактор в мулова грязь ропа Майнацького озера. Для приморсько зони характерн сухе, гаряче сонячне л то, тепла, ясна тривала ос нь, рання весна, коротка м'яка зима. Протягом ц лого року можлива аерогел отерап я, морськ купання з травня до жовтня.

У п вн чн й частин Чорноморського узбережжя Кавказу знаходиться дитячий астматичний курорт Анапа, п вденн ше обширний курорт Геленджик Туапсе з значним числом санатор в будинк в в дпочинку.

Волог субтроп ки характеризуються гарячим л том, м'якою зимою, субтроп чною рослинн стю. Майже круглий р к можлива аерогел отерап я. Купальний сезон з травня до жовтня. Представники ц групи Сочинський район (Соч бальнеокл матичний курорт з с рководневою м неральною водою), Гагра, Новий Афон, Сухум , Батум .

Одеську групу курорт в представляють Лермонтовський курорт, Аркад я та нш , з по днанням степового морського м'якого кл мату, з великою к льк стю сонячних дн в. Широко застосову ться грязел кування мулов гряз Одеських лиман в. У ц й груп багато санатор в кард олог чного проф лю.

БАЛЬНЕОЛОГІЧНІ КУРОРТИ

Основний л кувальний фактор на бальнеолог чних курортах м неральна вода. Бальнеолог чн курорти под ляються на чисто бальнеолог чн , де м неральна вода застосову ться лише для ванн та нших водних процедур (Мацеста, Цхалтубо та н.), та бальнео-питн , де м неральна вода використову ться не лише для ванн, але й для пиття (Єсентуки, Боржом , Трускавець, Моршин).

М неральн води в др зняються в д звичайно води х м чним складом, запахом, смаком, температурою. М неральн води утворюються в надрах земл : при проходженн через породи вода розчиня х при певному тиску, температур , наявност р зних газ в, м кроелемент в т. п. Х м чний склад часто наст льки складний, що штучним шляхом створити м неральну воду вда ться не завжди.

Запропоновано р зн класиф кац м неральних вод. За класиф кац ю В.І. Іванова, Г. О. Невра ва м неральн води д лять на 10 основних бальнеолог чних груп: води без «специф чних» компонент в та властивостей; вуглекисл ; сульфатн ; зал зист , миш'яковист та нш ; бромн , йодн та з високим вм стом орган чних речовин; радонов (рад оактивн ); кременист терми.

Найб льш в домими бальнеопитними курортами Єсентуки, Жел зноводськ (курорти Кавказу), Боржом (Груз я), Друск н нкай (Литва), Трускавець, Моршин, Миргород, Березовськ м неральн води (Укра на), Джермук (В рмен я).

Д я м неральних ванн зумовлена х специф чним складом. Вуглекисл ванни викликають пол пшення кровооб гу, розширення судин. Надходячи у кров, СО2 безпосередньо вплива на дихальний центр виклика поглиблення дихання та зменшення к лькост дихальних рух в. У результат шк рно г перем кров перем щу ться на перифер ю. За рахунок цього полегшу ться робота серця, пульс ста р дким, артер альний тиск знижу ться, п двищу ться вентиляц йна здатн сть леген в. Вуглекисл ванни застосовують переважно для л кування серцево-судинно патолог на курортах Арзн (В рменська РСР), Аршан (Забайкалля), Дарасун (Читинська обл.), Кисловодськ; для л кування орган в травлення та нших захворювань П'ятигорськ, Єсентуки, Джермук, Поляна (Закарпатська обл.) та н.

Ф з олог чна д я с рководневих ванн проявля ться г перем ю шк ри, п двищенням шк рно температури на 0,5... 1° С, зниженням збудливост нервово системи, нтенсивним впливом на обм н речовин. С рководнев води використовують при захворюваннях серцево-судинно системи, атеросклероз , запальних захворюваннях суглоб в, обм нно-дистроф чних артритах, хворобах шк ри (псор аз, екзема), ураженнях нервово системи (радикул ти, неврити, невралг ). Основн курорти цього проф лю: Соч - Мацеста, Серг вськ м нводи (Куйбишевська обл.), Кемери (Латв я), Гарячий Ключ (Краснодарський край), Усть-Качка (Пермська обл.).

Широке застосування отримали рад оактивн м неральн води. У вигляд ванн вони посилюють функц ю серцево-судинно системи, функц ю орган в кровотворення, п двищують основний обм н, вуглеводний та пуриновий обм ни. Їх рекомендують при неактивн й стад ревматизму, при патолог нервово системи, радикул тах, м озитах, при хворобах серця (кард осклероз, вади серця у стад компенсац ). Основн курорти, на яких застосовуються рад оактивн води це П'ятигорськ, Б локуриха (Алтайський край), Хм льника (Винницька обл.), Цхалтубо (Груз я), Джест -Огуз (Киргиз я), Нальчик (Кабардино - Балкар я), Куль-дур Талая (Хабаровський край). Серед бальнеолог чних курорт в важливе м сце належить курортам Прикарпаття.

Трускавець бальнеопитний курорт, розташований у передг р' Карпат. Ма 11 м неральних джерел, частина яких використову ться для ванн, а частина для пиття. Найб льш в дом джерела 1 (Мар я), 2 (Соф я) та ун кальна вода Нафтуся. Нафтуся, маючи низьку м нерал зац ю, волод вираженою сечог нною властив стю. Показана при патолог сечовив дних шлях в та порушенн обм ну речовин, при хворобах печ нки. М неральна вода джерел 1; 2 хлоридно-сульфатно-карбонатно-натр во-кальц ва широко застосову ться при хворобах шлунка. Джерело 4 («Барбара») сульфатно-магн ве, з води отримують с ль «Барбара». Окр м М неральних вод, на курорт застосовують озокерит.

Моршин бальнеопитний курорт. М неральна вода 1 (Бон фац й) хлоридно-сульфатно-натр во-магн ва, дуже високо м нерал зац (приблизно 400 г/л). Застосовують для пиття, розбавляючи до р зно концентрац . При випарюванн отримують «г рку» с ль (так звана «моршинська с ль»). М неральна вода 2 (Магдалена) хлоридно-натр ва (м нерал зац я 343 г/л) здеб льшого признача ться для ванн. На курорт використовують також торф'яну грязь та озокерит.

Люб н Великий бальнеолог чний курорт з круглор чним сезоном. Розташований у великому т нистому парку з басейном. Основний л кувальний фактор м неральна вода, що належить до газових с рководневих вод типу сульфатно-кальц вих. Вода придатна лише для ванн. Показана при хворобах серцево-судинно системи без виражено декомпенсац , ураженнях суглобового апарату р зно ет олог , ендартер тах, обл теруючому атеросклероз , флеб тах, радикул тах, м озитах.

ГРЯЗЬОВІ КУРОРТИ.

У кра нах СНД функц ону близько 100 грязел кувальних курорт в, де основним л кувальним фактором гряз . Є курорти, де гряз використовують як допом жн л кувальн фактори (Єсентуки, Люб н Великий, Трускавець).

З бальнеолог чно активних речовин у грязях м стяться в там ни, ферменти, гормони, бактер офаги, антиб отики, речовини типу хол ну, г стам ну. Вони визначають, наприклад, бактер остатичн та бактерицидн властивост гряз .

Основне м сце серед показань для грязел кування займають хвороби опорно-рухового апарату, захворювання суглоб в ревматичного характеру (не ран ше н ж через б 8 м сяц в п сля зак нчення гострих явищ, з повн стю затихлим процесом у м окард ); артрити нфекц йного походження (бруцельозн , не ран ше н ж через 3 м сяц п сля в дновлення нормально температури та стихання ус х гострих явищ); ревмато дний пол артрит у хрон чн й стад , дегенеративно-дистроф чний пол артрит; наявн сть рубц в, спайок, зрощень, нф льтрат в, гематом випот в; радикул т у хрон чн й стад або п сля зак нчення гострого пер оду, при травмах периферичних нерв в; насл дки травм спинного мозку та його оболонок; пол ом л т та його насл дки; хрон чн г неколог чн захворювання.

Широко в домий грязьовий курорт Саки (у зах дн й частин Криму за 4 км в д берега Чорного моря). Використову ться грязь Сакського озера, застосовуються ропн ванни.

У Євпатор кл матичному грязьовому приморському курорт застосовують мулову грязь та ропу Майнацького озера.

У Куяльнику (поблизу Одеси) мулову грязь з лиману застосовують у вигляд апл кац й, паляниць тампон в.

Грязел кувальними Слов'янськ (Укра на), Стара Руса (Новгородська обл.), Яни-Курган (Казахстан), Карач (Омська обл..), Ельтон (Волгоградська обл..), Тинаки (Астраханська обл.), Усоль (Іркутська обл.), Молта во (Челяб нська обл.), Пярну (Естон я), Молла-Кара (Туркмен я).

На курортах у прим ських зонах розташован санатор для п дл тк в (15 17 рок в включно). Їх в дбирають на санаторне л кування за участю л кар в п дл ткових каб нет в. П дл тков санатор для туберкульозних захворювань орган в дихання в Анап , Одес , Ялт , захворювань серцево-судинно системи в Кисловодську, Одес , Соч , Серг вських м неральних водах. М сцевими кард олог чними санатор ями Раминське (Московська обл.), С гулда (Латв я), Ричкун вський санатор й (поблизу Новосиб рська) та н. Санатор шлунково-кишкового проф лю розташован в Єсентуках, Трускавц , б ля Воронежа; невролог чн на курортах Стара Руса, Одеса, Яни-Курган, Нальчик та н.; артролог чн в Євпатор , Стар й Рус , Одес , Яни-Курган ; для л кування захворювань нирок у Трускавц , Байрам-Ал ; шк ри в Соч .

Медичний в дб р на курорти та у санатор .

Основн принципи:

Медичний в дб р хворих для санаторно-курортного л кування належить до обов'язк в л куючого л каря зав дуючого в дд лом, а там, де його нема, головного л каря л карн , пол кл н ки, диспансеру, медсанчастини. Л куюч л кар несуть в дпов дальн сть за правильн сть в дбору для санаторного амбулаторного л кування на курортах та у м сцевих санатор ях.

При рекомендац санаторно курортного л кування враховують результати попереднього л кування.

Встановлено обов'язковий перел к досл джень консультац й, необх дних для рекомендац санаторно-курортного л кування: кл н чний анал з кров , анал з сеч , рентгеноскоп я грудно кл тки. Для уточнення показань повинн бути проведен додатков досл дження: електрокард ограма при захворюваннях серця т. п., висновок г неколога при скеруванн на курорт ж нок, незалежно в д характеру захворювання, висновок псих атра при наявност в анамнез нервово-псих чних розлад в, висновки нших спец ал ст в при супутн х захворюваннях.

При наявност показань л куюч л кар видають хворому на руки для отримання пут вки медичну дов дку, в як й вказують рекомендован курорти або м сцев санатор , спец ал зац ю санатор ю, необх дн сть санаторного або курсового л кування. Дов дку хворий пред'явля у профсп лкову орган зац ю, д йсна вона протягом двох м сяц в.

П сля отримання пут вки л кар контролю в дпов дн сть рекомендованому курортов вида пац нтов санаторно-курортну карту, без яко пут вка не д йсна.

Для об рунтованост л карського контролю п сля санаторного л кування пац нтов видають на руки курортну книжку, де вказано, яке л кування в н приймав у санатор з яким результатом виписаний. У курортну книжку записують також рекомендац щодо подальшого л кування та режим пац нта.

При скеруванн д тей у санатор й, кр м обм нно карти, необх дно мати дов дку еп дем олога про в дсутн сть контакту з нфекц йними хворими, дерматолога про в дсутн сть контаг озних захворювань шк ри, дан обстеження на дифтер йне та дизентер йне бацилонос йство.

Ефективн сть курортного л кування при ряд захворювань залежить в д правильного вибору сезону року. Для проф лактики кл матопатичних та метеопатичних реакц й, як нер дко виникають на курортах з контрастними кл мато географ чними умовами, необх дно знати, при яких захворюваннях станах хворого з п двищеною чутлив стю до зм н метеоумов з’являться несприятлив реакц на специф чн погодн умови даного курорту в той чи нший сезон.

Санаторно курортне л кування ефективн ше в районах, як близьк до м сця проживання хворого, в звичних для нього умовах кл мату.

Особливо ретельно обстеження при направленн на курорти, як знаходяться далеко в д пост йного м сця проживання хворих, потребують похил , як хвор ють ІХС. Направлення таких хворих на курорти в стад нестаб льного прот кання хвороби, особливо з контрастними умовами може привести до тяжких насл дк в

В м сцев санатор направляються важкохвор , але як не потребують пост льного режиму та сторонньо догляду, а також хвор , у яких по здка на курорти може викликати негативн реакц .

Протипоказання до санаторно-курортного л кування.

Системн захворювання кров .

Вс захворювання стани як вимагають: стац онарного л кування, х рург чного втручання, захворювання, при яких хвор не здатн до самост йного обслуговування потребують сторонньо допомоги.

Ех нокок любо локал зац .

Част кровотеч .

Хвороби внутр шн х орган в при наявност виражено органно та системно недостатност .

Паразитарн та нфекц йн хвороби до зак нчення терм ну золяц .

Гостр нфекц .

Вс форми туберкульозу в активн й стад .

Псих чн хвороби.

Наркоман я.

Кахекс я р зного походження.

Хрон чн захворювання в стад р зкого загострення.

Гостр септичн захворювання.

Злояк сн новоутворення (в окремих випадках п сля радикального л кування, при задов льному загальному стан можна скеровувати у м сцев санатор для загальнозм цнюючого л кування).

Патолог чна ваг тн сть протягом усього терм ну.

Вс терм ни ваг тност для бальнео- та грязел кування з приводу г неколог чних захворювань, для л кування радоновими ваннами. Не дозволя ться скеровувати ж нок, що проживають у р внинних м сцевостях, на г рськ курорти, як розташован на висот б льш н ж 1000 м над р внем моря.

П сля аборт в (до першо менструац ) та у пер од лактац .

Гостро прогресуюч форми туберкульозу леген в та хрон чний туберкульоз у пер од дисем нац з схильн стю до кровотеч.

Методи охорони курортних ресурс в

В дпов дальн сть за охорону та рац ональне використання поверхневих вод несе М н стерство мел орац та водного господарства. Контроль за охороною рац ональним використання п дземних м неральних вод М н стерство геолог . Контроль за станом навколишнього середовища проводиться СЕС.

Метою сан тарно охорони курорт в збереження природних л кувальних фактор в попередження х в д виснаження та забруднення. З метою забезпечення сан тарно охорони вид ляють три зони:

Зона суворого режиму.

Зона обмежень.

Зона спостережень.

В зон суворого режиму знаходяться м сця виходу джерел м неральних вод, родовища гряз , л кувальн озера. Межа зон встановлю ться 15-70 м в д водозаб рних споруд. В ц й зон забороня ться проживання людей та вс види роб т, як можуть вплинути на природн л кувальн фактори. Перш за все необх дно виконувати вимоги Держтехнагляду по рац ональн й експлуатац м сця знаходження м неральних вод. Недопустимий заб р води зверх т к лькост , яка була визначена рекомендована при оц нц запас в. У випадках нерац онально забудови територ необх дно проводити л кв дац ю споруд, як не в дпов дають зон суворого режиму.

В зон обмежень знаходяться площ , як чинять безпосередн й вплив на л кувальн ресурси, тобто стоки поверхневих та рунтових вод м сцевост , яка оточу сховища м неральних вод та л кувальних грязей, парки та м сця в дпочинку. В ц й зон забороняються вс види роб т, як прямо не пов’язан з розвитком та благоустро м курорту. Забороня ться вирубка зелених насаджень, використання отрутох м кат в, встановлення пол в зрошення, кладовищ. Необх дно передбачати покращання сан тарно г г н чних умов в рамках площ поверхневого та рунтового стоку. У випадку, якщо в зон знаходяться об’ кти, як не пов’язан з задоволенням потреб курорту негативно впливають на сан тарний режим, ставиться питання про виведення х за меж зони.

Зона спостереження знаходиться в област формування курортних ресурс в, включаючи л сов посадки, як оточують курорт. В ц й зон дозволен т льки т роботи, як не чинять негативного впливу на л кувальн ресурси природно кл матичн умови курорту.

ТЕСТИ ситуац йн задач для самоконтролю

Задача 1

Хворому М., 57 рок в, п сля обстеження в стац онар був виставлений д агноз ИБС: атеросклеротичний кард осклероз, недостатн сть м трального клапана, м н мальна ступ нь регургитац , Г пертон чна хвороба 2 ст, теч я що пов льно-прогресу , Н1. Л куючий кард олог рекомендував санаторно-курортне л кування.

1. Що входить в перел к обов'язкових д агностичних досл джень консультац й при напрям даного пац нта на санаторно-курортне л кування?

А.Консультац я кард ох рурга.

Б.Консультац я ендокринолога.

В.Анал з кров на гострофазов показники.

Г. ЕКГ, флюорограф я.

Д.УЗИ внутр шн х орган в рентгенограф я хребта.

2. Що необх дно зробити при прогресуванн стенокард , появ мерехтливо аритм , СН 2А.?

А.Зменить ф з отерапевтичн процедури.

Б.В дкорегувати медикаментозне л кування.

В.Провести консультац ю кард олога.

Г. Провести консультац ю кард охирурга.

Д. Госп тал зувати в стац онар.

3. Укаж ть терм н д дов дки, що медичною основою для отримання санаторно-курортно пут вки.

А. 2 дня.

Б. 2 тижн .

В. 2 м сяця.

Г. 12 м сяц в.

Д. 2 року.

4. Який патолог чний стан протипоказанням для немедикаментозного л кування?

А. Ожир ння ал ментарно-конституц йне, 2 ст.

Б. Хвороба Бехтерева.

В. Хвороба Рейно.

Г. Лихоманка.

Д.Гипот реоз.

5. Вибер ть курорт, найб льш в дпов дний для даного пац нта.

А.Славянськ.

Б.Труськавец.

В.Саки.

Г. Євпатор я.

Д.М ргород.

Еталони в дпов дей: 1.Г., 2. Д, 3. В, 4. Г, 5.А

ТЕСТИ ситуац йн задач

Задача 2

П сля обстеження хворий Н., 36 рок в, з д агнозом, неродюч сть II, спайки орган в малого таза, л куючий акушер-г неколог рекомендував пройти курс пело дотерап на курорт .

1. Який природний чинник використову ться при проведенн призначено процедури?

А.Нагретий п сок.

Б.Озокер т

В.Грязь.

Г. Глина.

Д. Параф н.

2. Який ф зико-х м чний чинник не лежить в основ механ зму д дано процедури?

А. Б олог чний

Б.Хим чний

В.Механ чний

Г. Температурний

Д. Компрес йний

3. Вибер ть оптимальну методику пело дотерап для дано хворо .

А.Апл кац йна методика.

Б.Порожнинне введення (ваг нальн тампони).

В. Ванни.

Г. Загальна методика.

Д.Нашарування.

4. Яке захворювання протипоказанням для л кування на грязьових курортах:

А. Осередкова склеродерм я

Б. Фибром ома матки.

В. Ревмато дний артрит в неактивн й фаз , 1-й стад НФСо.

Г. Хрон чний цистит.

Д.Дисциркуляторна енцефалопат я 1 ст.

5. Укаж ть правильний ф з отерапевтичний рецепт в цьому випадку

А.Пело дотерап я, апл кац на низ живота ( "труси"), 40о С, 20 хв., 10, через день

Б.Пело дотерап я, ваг нальн тампони, 20 о 0 С, 20 хв., 10, щоденне.

В.Пело дотерап я, паравертебрально (LI SIII), 35 о С, 15 хв., 10, через день

Г. Пело дотерап я, загальн апл кац , 34 о С, 15 хв., 12, через день

Д.Пело дотерап я, нашарування гряз на область п сляоперац йних рубц в, 50 о С, 30 хв., 15, щоденне

Тестовый контроль

1. Хворому Е., 36 рок в, з д агнозом хрон чний г поацидний гастрит в пер од рем с призначена пело дотерап я. Вибер ть курорт, основним л кувальним чинником якого л кувальний бруд:

А.Алупка.

Б.М ргород.

В.Конча Заспа.

Г. Бердянськ.

Д.Труськавец.

2. Хворому Д., 31 р к, страждаючому рефлюкс-езофагитом на фон п двищено секрец шлунка показано комплексне санаторно-курортне л кування. Укаж ть, як питн м неральн води ви призначите в цьому випадку?

А. Вуглекислих г дро-карбонатно-сульф дних кальц вих магн вих слабо м нерал зац

Б. Високо м нерал зац

В. Хлоридно-натр вих вод

Г. Вуглекислих г дро-карбонатно-хлоридних натр вих середньо м нерал зац

Д.М неральн води протипоказан .

3. У хворого В., 57 рок в, д агностований хрон чний радикул т, кор нцево-судинний синдром. Ф з отерапевт рекомендував пац нту курс бальнеотерап . Вибер ть бальнеолог чний курорт з природними с рководневими водами.

А. Хм льник

Б. Синяк

В. Миргород

Г. Л вад я.

Д. Труськавец

4. Укаж ть, на який курорт направити хворого з д агнозом г пертон чна хвороба III ст., залишков явища порушення мозкового кровооб гу (л восторонн й гем парез), р дк г пертон чн кризи 1 порядку, останн м часом АТ 170/100 мм.рт.ст.?

А.Курорти П вденного берега Криму.

Б.Курорти Зах дно Укра ни.

В.Гр зьов курорти.

Г. М сцевий кард олог чний санатор й

Д.Любой з вищеперел чених курорт в.

5. Хвора Ф., 43 року, з д агнозом ревматизм, неактивна фаза, пол артрит, м н мальна недостатн сть м трального клапана. Укаж ть, коли п сля ревмоатаки можна направити хворого на грязьовий курорт?

А.Через 2 тижня.

Б.Через 1-2 м сяць.

В.Через 3-4 м сяця.

Г. Через 6-7 м сяц в.

Д.Через 9-10 м сяц в.

6. Хворий Ш., 29 рок в, з рефлекторним синдромом п сля компрес йнного перелому поперекового в дд лу хребта направлений на консультац ю до ф з отерапевта. Укаж ть спец ал зований курорт для хворих з даною патолог ю.

А. Славяногорськ

Б. Куяльник

В. Хм льник

Г. Бердянськ

Д. Саки

7. Назв ть протипоказання до призначення санаторно-курортного л кування:

А.Бронхоектатична хвороба, кровохаркання.

Б.Бронхиальная астма, середньотяжка теч я, поза загостренням, ДН1.

В.Хрон чний ентерокол т, поза загостренням.

Г. Постравматичний артроз суглоб в.

Д.Порушення ментсруального циклу.

8. Хворий Т., 55 рок в, пряму на санаторно-курортне л кування в Синяк. Назв ть захворювання, показане для л кування на курортах з с рководневими водами?

А. Хрон чний п лонефрит

Б. Деформуючий остеоартроз

В. Хрон чний персистуючий гепатит

Г. Ендометр оз

Д. Виразкова хвороба шлунка.

9. На як й з перерахованих курорт в потр бно направити хворого з хрон чним холециститом без схильност до частих загостреннь?

А. Моршин

Б. Синяк

В. Хм льник

Г. Любень Великий

Д.Евпатор я

10. Хвора Ч., 36 рок в, отримала санаторно-курортну пут вку. Яке захворювання показанням для напряму на грязьов курорти?

А. Гиперт реоз

Б. Хрон чн захворювання нирок з порушенням х функц , ХПН2.

В. Г пертон чна хвороба III стад

Г. Гастродуодент, поза загостренням

Д. ІХС: стенокард я напруження IV ФК

Питання для самоконтролю:

1. Короткий сторичний нарис розвитку та орган зац курортно служби у наш й кра н .

Класиф кац я курорт в.

Сучасний еколог чний стан курортних ресурс в.

Методи охорони курортних ресурс в

Медичний в дб р на курорти та у санатор .

Протипоказання до санаторно-курортного л кування.

Вид лити теоретичн основи механ зм в д природних чинник в

Пояснити, з урахуванням механ зм в д , основи використання ф зичних чинник в з л кувальною метою

Визначити основн принципи курортолог

Визначення завдання предмету курортолог .

Найважлив ш напрями використання ф зичних чинник в в медицин (л кувальний, реаб л тац йний, проф лактичний, д агностичний).

Основн особливост переваги л кувальних ф зичних чинник в. Класиф кац я засоб в метод в курортолог .

Сучасн уявлення про механ зми ф з олог чно л кувально д природних преформованих ф зичних чинник в.

По днання комб нування ф зичних чинник в.

Джерела нформац :

ОСНОВНІ:

Воробьев М.Г., Парфенов А.П. Физиотерапия и курортология. - Ленинград, 1982.-248с.

Курортология и физиотерапия (руководство) под ред. В.М. Боголюбова: в 2-х томах. Т. 1. - М-: Медицина, 1985. - 560с. - Т. 2. - 640с.

Курорты. Энциклопедический словарь /Гл. ред. Е.И. Чазов. - М.: Сов. энциклопедия, 1983. - 592 с.

Олефиренко В.Т. Водолечение. -М: Медицина, 1986. -286с.

ДОДАТКОВІ

Вайсфельд Д.Н. Физические и курортные факторы в лечении неврологических больных. - К.:3доров'я, 1988. - 179с.

Гольденберг Н.Я. Курорт Хмельник.- К.:3доров'я, 1996. - 233с.

Гурленя А.М., Багель Г.Е. Физиотерапия и курортология нервных болезней.- М.: Высшая школа, 1989.-398с.

Серебрина Л.А., Кенц В.В. Водолечение. - К.: 3доров'я, 1983. - 168с.

Кл н чна ф з отерап я курортолог я (навчальна монограф я) п д ред. Булата Л.М. - В нниця, 2000. - 216с.

Диагностика и лечение внутренних болезней: Руководство для врачей. В 3-х томах. Под общей редакцией Ф.И. Комарова. - М.: Медицина, 1996.

Кл матотерап я як напрямок курортолог .

Б ометеоролог чн фактори, характеристика та класиф кац я.

Медична кл матолог я одним з основних розд л в б ометеоролог , яка вивча особливост кл мату в медико б олог чному аспект . Ї основними завданнями не т льки оц нка кл мату з л кувально проф лактичною метою, але вияснення залежност функц онального стану орган зму людини в д динам ки природних гел огеоф зичних синоптико метеоролог чних фактор в.

Комплексна медична кл матолог я використову системн методи оц нки погоди кл мату, вона виходить з того, що на орган зм вплива погода в ц лому. При цьому окрем метеоролог чн компоненти в загальному комплекс погоди можуть стати ведучими в д на орган зм. Проте, при цьому вс нш метеоролог чн фактори також впливають на орган зм складають специф чний погодний фон.

Б ометеоролог чн фактори, що впливають на людський орган зм

Умовно атмосферн фактори д лять на три групи:

метеоролог чн (ф зичн , х м чн ).

рад ац йн (сонячн , косм чн ).

телуричн (земн ).

До х м чних фактор в в дносять гази пов тря та р зноман тн сум ш . Склад та в дсоткове в дношення газ в, як входять в склад атмосферного пов тря, суворо пост йний не зм ню ться н в д широти, н в д висоти м сцевост . Азот 78%, кисень 21%, аргон 0,93% по об’ му. Інш одноатомн гази неон, гел й, криптон менше 1%. До природних сум шей в дносять вуглекислий газ, озон, они, пари води.

До ф зичних (метеоролог чних ) фактор в в дносять температуру пов тря атмосферний тиск, волог сть пов тря, а також так атмосферн явища, як хмарн сть, опади, в тер.

Температура пов тря визнача ться в основному сонячною рад ац ю, тому спостер гаються добов та сезонн зм ни. Раптове коливання температури пов’язане з загальними процесами циркуляц атмосфери. Про ступ нь коливання температури судять по величин добово та м ждобово ампл туди (р зниця максимального та м н мального значення за добу). По температурному режиму вид ляють три велик групи погоди:

безморозн .

погода з переходом температури пов тря через 00 С.

морозн погоди.

Неблагополучний вплив на людину чинять екстремальн (максимальн та м н мальн ) значення температури, а також значне коливання.

Атмосферний тиск вим рю ться в мм рт.ст. Нормальний атмосферний тиск це тиск на р вн моря при температур пов тря 00С водяних пар в. В н р вний 760 мм рт.ст. або 1013 мбар. По м р п дн мання тиск знижу ться на 1 мм рт.ст на кожн 11м висоти. Тиск пов тря характеризу ться частими непер одичними коливаннями, як пов’язан з зм нами погоди.

Атмосферна електрика сукупн сть електричних явищ, як проходять в атмосфер , як характеризуються наступними параметрами:

град нтом потенц алу.

позитивною, негативною, сумарною пров дн стю пов тря.

коеф ц нтом ун полярност .

вертикальним потоком пров дност .

Напруга електричного поля атмосфери ма велику зм нн сть в залежност в д опад в, хмарност , грози, а також пори року, географ чно ширини висоти м сцевост .

Іон зац ю атмосфери викликають косм чн промен , УФ- випром нювання сонця, продукти розпаду рад оактивних речовин атмосфери та рунту. Нос м пов тряно електрики молекули газ в пов тря, як набувають або втрачають елементарн електричн заряди, з нейтральних часток стають онами з позитивним чи негативним зарядом. Негативну полярн сть мають они та молекули з киснем, а позитивну двоокис вуглеводу.

В д он зац необх дно в др зняти явище електризац поверхн т л. В природ майже все наелектризовано, в т.ч. пил, дим, та нш забруднювач пов тря.

Електрична пров дн сть пов тря обумовлена головним чином легкими онами. П д впливом електричного поля легк они перем щаються : негативн доверху, позитивн до Земл , створюють направлений по вертикал електричний струм. Рухом сть он в залежить в д вм сту водяних пар в, чим б льше, тим рухом сть менша.

Коеф ц нт ун полярност поясню ться тим, що Земля ма негативний заряд, тому негативн они в дштовхуються в д не , направляються доверху. Перед грозою накопичуються позитивн они, п сля грози - негативн .

В р чн й динам ц аеро он зац я максимальна в серпн вересн , м н мальна лютий березень. Град нт потенц алу максимальний зимою, м н мальний л том. Найменше значення град нту потенц алу в горах.

Волог сть пов тря характеризу ться трьома основними величинами:

пружн стю пару.

в дносною волог стю в дсотковим в дношенням пружност (парц ального тиску) водяного пару в атмосфер до пружност максимального насичення при дан й температур .

абсолютна волог сть (в грамах на куб чний метр).

В метеозведеннях вказують в дносну волог сть. Сухе пов тря при вологост менше 55%, пом рно сухе при 56-70%, вологе при 71-85%, дуже вологе (сире) - вище 85%.

Найб льш прийнятн для орган зму волог сть пов тря 50%, температура 16-180С, швидк сть пов тря 7м/с.

При п двищенн вологост пов тря затрудня ться випаровування, важко переноситься жара, посилю ться д я холоду. Холод жара в сухому кл мат переноситься легше, н ж у вологому.

В тер характеризу ться направлен стю та швидк стю. За направлен стю сну 16 румб в горизонту. Сила в тру визнача ться за 13-бальною шкалою С мпсона Бофорта, за якою 0 в дпов да штилю, а 13 урагану (швидк сть в тру вище 30м/с).

При низьких температурах в тер посилю теплов ддачу, може привести до переохолодження. В спеку в тер посилю випаровування покращу самопочуття. Слабий в тер тон зу та стимулю . Сильний стомлю , подразню нервову систему, затрудню дихання.

Сонячн та косм чн впливи рад ац йн фактори атмосфери.

Сонячне випром нювання склада ться з пост йно д ючого спок йного випром нювання, яке включа нфрачервон , св тов УФ-хвил та електрично заряджен частини.

Інтенсивн сть спектральний склад сонячно рад ац б ля поверхн Земл залежить в д висоти стояння Сонця прозорост атмосфери. Чим вище Сонце, тим б льше нтенсивн сть рад ац тим вона багатша УФ-променями. Коли Сонце в зен т , промен його проходять найменший шлях. Інтенсивн сть сонячно рад ац росте по м р п дняття над р внем моря. Прозор сть пов тря залежить в д вм сту в ньому водяних пар в пилових частинок. Водяний пар затриму нфрачервон промен , а пилов частинки дим УФ-промен , втрата яких досяга 20-40%.

Сонячна рад ац я, яка де безпосередньо в д Сонця, назива ться прямою, в д небесного склеп ння розс яною, в д поверхн р зних предмет в в дбитою. Сума вс х цих вид в рад ац й, яка пада на горизонтальну поверхню сумарна рад ац я.

Косм чн промен складаються з ядер атом в р зних елемент в. При розщепленн ядер утворюються електрони, мають негативний заряд ядро, заряджене позитивно первинне випром нювання яке склада ться з протон в. При попаданн в атмосферу первинн частинки з штовхуються з ядрами атом в газ в викликають х розщеплення та нш складн процеси. В результат виника вторинне випром нювання, яке пронизу атмосферу проходить у земну кору. Інтенсивн сть косм чного випром нювання максимальна у географ чних та магн тних полюсах.

Таким чином, природна рад ац я, яка спостер га ться в атмосфер склада ться з часток, як :

надходить в атмосферу з космосу.

утворюються в атмосфер при посилен й атмосферн й циркуляц .

випром ню ться з поверхн Земл рад оактивн речовини в рунт .

Окр м природно рад ац в приземному шар атмосфери штучна рад ац я, яка створю ться д яльн стю людини рад олокац йн рад оспов щувальн випром нювання.

Аерох м чн якост атмосферного пов тря.

Концентрац я орган чних дом шок в пов тр колива ться в залежност в д пори року, погодо метеоролог чних умов, досяга максимуму л том, м н муму взимку. За характером д на тканинне дихання терпени д ляться на пригн чуюч та стимулююч окисно в дновн процеси в орган зм . Летюч речовини деяких дерев (сосна, ялина) не т льки пригн чують тканинне дихання, але утворюють аеро они позитивного знаку. Летюч речовини як вид ляються тополею, дубом, березою п двищують тканинне дихання, окисно в дновн процеси, пов тря б ля них ма аеро они негативного знаку.

Пов тря л с в ма велику к льк сть ф тонцид в. Ц природн аерозол убивають м кроби, впливають на дихання, кровооб г, систему кров .

Озон утворю ться при сн гопад , замет лях, перед грозою, а також надходить з стратосфери. К льк сть озону непрямий показник чистоти пов тря. В н чинить бактерицидну та дезодоруючу д ю.

Атмосферна циркуляц я безперервний складний рух пов тряних мас. Циркуляц я атмосфери визнача ться комплексом фактор в енерг я Сонця, оберт Земл навкруг сво ос , неоднор дн сть земно поверхн . Основною формою загально циркуляц атмосфери циклон чна д яльн сть виникнення, розвиток та перем щення циклон в антициклон в.

Циклон атмосферне явище з пониженим тиском пов тря (м н мальний тиск в центр ), з замкнутими зобарами (л н ями р вного атмосферного тиску), з рухом пов тря направлен стю в тру навкруг центру проти часово стр лки в п вн чн й п вкул , по часов й стр лц в п вденн й. Циклони формують похмуру, вологу, дощову погоду. Проходження циклон в пов’язано з фронтальною д яльн стю, яка неблагополучна для людини, тому що супроводжу ться р зкою зм ною метеоелемент в значними електромагн тними коливаннями атмосферного походження.

Фронт перех дна зона або умовна поверхня под лу двох пов тряних мас з р зними ф зичними властивостями. Б ля л н фронту розвива ться значна хмарн сть, шквальн в три, ливн , грози.

Антициклон область п двищеного атмосферного тиску з замкнутими зобарами. Тиск, максимальний в центр антициклону, до перифер знижу ться. При цьому малохмарна погода, з слабким в тром. Це благополучно вплива на орган зм людини.

До област п двищеного тиску в дноситься також греб нь перифер йна частина антициклону, характеризу ться малохмарною погодою.

Окр м глобальних форм циркуляц м сцев , як притаманн лише окремим районам, як мають велике значення для формування м крокл мату в дпов дно д ють на самопочуття, особливо на теплосприйняття людини:

Бризова циркуляц я форму ться на побережж мор в, озер, водосховищ, великих р чок характеризу ться добовою пер одичн стю.

Мусонна циркуляц я зимою в тер направлений з суш на океан, л том з океану на сушу. Зима ясна, суха, л то похмуре дощове.

Г рно долинна циркуляц я вдень долинний в тер, вноч г рський.

Фен сильний поривчастий в тер з високою температурою пониженою волог стю пов тря, який дме з г р в долини, спостер га ться в тепл пори року.

Бор як фен г рський в тер, але спостер га ться в холодн пори року

Норд стильний, сухий та холодний ст йкий п вн чний в тер на зах дне побережжя Касп йського моря, спостер га ться л том знижу спеку п двищу щ льн сть кисню в пов тр .

Медико кл матична характеристика головних природних зон. Ф з олог чн механ зми впливу кл мату на орган зм

Основн природн зони, х класиф кац я та медико кл матична характеристика.

В залежност в д ампл туди переважаючих атмосферних земних фактор в кл мат д лять на типи:

Континентальний:

А. Р внин

Теплий сухий (пустел , степи).

Теплий вологий (троп ки. субтроп ки).

Прохолодний сухий (л с, тайга).

Прохолодний вологий (тундра).

Б. Г р

Середн х (400-1000 м)

Високих (1000-2500 м)

Мор в остров в

Берег в

Теплий сухий.

Теплий вологий.

Прохолодний вологий

Перех дний.

Кл мат пустель характеризу ться високою температурою пов тря (40-50) з великою добовою ампл тудою коливання, низькою волог стю пов тря до 10%, нтенсивним сонячним випром нюванням малою к льк стю осад в.

Ведучою теплов ддача, ф з олог чна дег дратац я призводить до зниження ф льтруючо концентруючо функц нирок.

Л кувальн ефекти секреторний, теплорегулюючий, дег дратуючий.

Показання залишков явища гострого гломерулонефриту, ам ло доз нирок.

Кл мат степу характеризу ться високою температурою пов тря (до 30-35), ст йким нтенсивним сонячним випром нюванням, завдяки трав’яному покрову в дносно зб льшу ться волог сть до 10-25%, зменшу ться запилен сть. Низька волог сть полегшу теплов ддачу, нтенсивне випром нювання виклика ст йку г перем ю, розширення судин нирок. Дозована дег дратац я приводить до зниження АД, вид лення еритроцит в з депо коагуляц . Летюч речовини кв ток трав збуджують нюховий анал затор викликають виражен реакц ССС брадикард ю, зниження АД, зм ни ЦНС.

Л кувальн фактори м коцидний, секреторний, г потензивний, нейрон регуляторний.

Показання захворювання ДС, туберкульоз, хвороби ЖКТ, алерг чн прояви.

Кл мат троп к в Теплий вологий кл мат цих зон в др зня ться високою температурою до 400, м н мальною швидк стю в тру, високою волог стю до 80%. Буйна рослинн сть вид ля в пов тря велику к льк сть ароматичних летючих речовин ф тонцид в, як мають бактерицидну та седативну д ю. Разом з тим, теплов ддача забруднена, зроста об’ м циркулюючо кров .

Л кувальн ефекти седативний, бронходренуючий, г потензивний, секреторний, метабол чний.

Показання хрон чн захворювання леген в, НЦД по г пертон чному типу, неврастен я.

Кл мат л с в характерною особлив стю прохолодного сухого кл мату зм шаних л с в пом рного поясу невисока температура пов тря до 25-300 його в дносна волог сть до 60%, мала швидк сть в тру. П двищений ф тогенез л с в обумовлю високий вм ст в пов тр летючих ароматичних речовин, як д ють седативно, бактерицидно. Дихання в л с упов льню ться, поглиблю ться, призводить до п двищення утил зац кисню, посилю ться гальм вний процес в кор головного мозку, п двищу тонус п дкоркових структур. В дновлю ться кровозабезпечення головного мозку п двищу ться знижена працездатн сть орган зму.

Л кувальн ефекти седативний, нейрон регуляторний, бронходренуючий, метабол чний, г потон чний, бактерицидний, репаративний.

Показання захворювання ДС, г пертон чна хвороба, алерг чн прояви.

Кл мат г р характеризу ться пониженим атмосферним тиском (знижу ться на 1 мм рт.ст. при п дн манн на кожн 11м), температурою пов тря (знижу ться на 0,5-0,6 градус в при п дн манн на кожн 100м.), низькою запилен стю пов тря.

Г поксична г покс я, яка виника в орган зм в умовах г р актив зу механ зми адаптац , учаща ться дихання пульс, вих д з депо еритроцит в, посилено вид ляються з орган зму они натр ю вода. Стимулюються вс види обм ну, стимулю ться репарац я регенерац я тканин. Формуються структурно функц ональн зрушення, як забезпечують ст йке пристосування орган зму до умов киснево недостатност , п двищу ться ступ нь х функц ональних резерв в.

Л кувальн ефекти репаративно регенеративний, адаптац йно троф чний, мунодепресивний, метабол чний, детоксикац йний, бактерицидний.

Показання хвороби ДС, туберкульоз, хвороби кров , алерг чн прояви, неврози.

Головн кл матичн курорти

За кл матичними особливостями розр зняють курорти:

приморськ ,

г рськ ,

розташован на р внинах (у л сов й м сцевост , л состепов й, в степах).

Основними л кувальними засобами кл матичних курорт в :

аеротерап я,

гел отерап я,

морськ купання (таласотерап я),

купання в озерах та р ках,

кумисотерап я,

л кування виноградом.

Класиф кац я фактор в, що впливають на людський орган зм.

На орган зм людини оказу вплив метеоролог чн (атмосферн ), рад ац йн (косм чн ) земн (телуричн ) фактори.

Кл матичн фактори мають досить складну ф зико х м чну структуру, яка включа в себе температурний компонент, тиск, волог сть, рух пов тря, електричне магн тне поле, променеву енерг ю, х м чн речовини, як вид ляються в пов тря рослинами. Така складна структура призводить до того, що вони практично впливають на вс рецепторн прилади орган зму людини.

Фактори, що призводять до багатогранних зрушень в орган зм :

Спостер га ться однакова направлен сть зрушень п д впливом одного того же методу кл матотерап р зних захворювань.

В дм чена дентична направлен сть ф з олог чних зм н при р зних методах кл матичного л кування одного того же захворювання.

Один той же кл матичний метод оказу проф лактичну д ю при р зних захворюваннях . Ц дан лягли в основу уявлення про неспециф чну д ю кл матичних фактор в.

Вплив кл матол кування на механ зми термоадаптац , специф чний та неспециф чний мун тет, обм нн процеси.

Виникнення ф з олог чних зрушень ведуть до п двищення неспециф чно резистентност орган зму, тобто ст йкост до неблагополучних фактор в зовн шнього середовища, в основ якого лежать р зноман тн реакц , як розвиваються на р зних р внях.

Одн ю з самих важливих реакц й орган зму на кл матичну д ю зм на термоадаптац йних механ зм в, х тренування лежить в основ загартовування. Механ зм термоадаптац , який п дтриму пост йн сть температури т ла включа в себе механ зми теплов ддач термопродукц .

Перш регулюють тепловий стан орган зму шляхом зм ни умов для теплообм ну, зб льшуючи або зменшуючи втрату тепла (ф зична терморегуляц я). Основна роль в цьому в дводиться судинн й систем . До ф зично терморегуляц в дноситься потовид лення, яке попереджу перегр в орган зму.

Механ зми теплопродукц регулюють тепловий стан орган зму шляхом зм ну вироб тки к лькост тепла (х м чна терморегуляц я). П двищення теплопродукц може проходити як за рахунок терморегуляторного тонусу м’яз в активно м’язово роботи, так за рахунок зм ни механ зм в утворення тепла, пов’язаного з роз’ днанням окисного фосфорилювання. В терморегуляц беруть участь центральн нервов механ зми гомони (катехолам ни, кортикостеро ди).

В звичайних умовах функц терморегуляц у людини ослаблен , терморецептори не подразнюються факторами зовн шнього середовища, а кл матол кування веде до в дновлення цих рецептор в позволя досягнути високого ступеню загартування.

Істотне значення ма позитивна динам ка обм нних процес в п д впливом кл матично д . При цьому в дм ча ться як нормал зац я порушеного обм ну, так п двищення його при нормальному початковому р вн . Це веде до того, що обм нн процеси встановлюються на найб льш прийнятному р вн для житт д яльност орган зму. Перш за все проходить активац я нормал зац я окисних процес в в тканинах.

П д впливом аеротерап та нших методах кл матол кування зм ню ться структура дихального акту, зб льшу ться дихальний об’ м, що приводить до п двищення альвеолярно вентиляц , зб льшення поглинання кисню кров’ю п двищу ться доставка до тканин кисню. По-друге, ряд речовин, як м стяться в пов тр терпени, озон, п двищують окисну д ю кисню. По-трет , у в дкритому пов тр б льше кисню. П двищення споживання кисню зменшу г покс ю головного мозку, що веде до покращення його регулюючо функц вторинно вплива на нормал зац ю дихання окисних процес в.

При кл матол куванн проходить активац я продукц кортикостеро дних гормон в, стимулювання функц коркового та мозкового шару наднирник в. Додаткова секрец я гормон в при холодових кл матопроцедурах сприя п двищенню реактивност орган зму, моб л зац його захисних сил.

П д впливом кл матол кування нормал зу ться б лковий л п дний обм н. Нормал зу ться функц я печ нки п двищу ться антитоксична гл когеноутворююча функц я.

При кл матол куванн нормал зуються показники неспециф чно та специф чно реактивност орган зму, п двищення захисних сил орган зму. Нормал зу ться специф чний м кробний мун тет знижу ться виявлення антит л до стаф лококу, стрептококу, кишково палички.

П двищу ться неспециф чний мун тет зб льшення комплементу, бета л зин в, нормал зуються муноглобул ни, знижуються Т л мфоцити. Все це за рахунок г посенсиб л зац та п двищення неспециф чного мун тету.

Дихальна система. При кл матол куванн нормал зу ться п двищу ться постачання орган зму киснем, що призводить до в дпов дних зм н в стан окисно в дновних процес в.

Зм нюються функц зовн шнього дихання, зб льшуються функц ональн дихальн резерви, зб льшу ться ефективн сть дихального акту. П двищений хвилинний об’ м дихання знижу ться за рахунок зменшення напруги дихального акту. Покращу ться як сть вентиляц , зменшу ться ступ нь нер вном рност нормал зу ться в дношення вентиляц до кровоточу. В результат цих зм н п двищу ться напруга кисню в альвеолярному пов тр , що веде до зб льшення насиченост кров киснем.

Система кровооб гу. Реакц я ССС п д впливом кл матол кування виража ться:

В покращенн кл н чного стану хворих, зникненн або зменшенн основних скарг.

Нормал зу ться пульс та тиск.

Покращу ться функц я серця, обм нн процеси в м окард , покращу ться кровозабезпечення серцевого м’язу, на що вказу позитивна динам ка показник в ЕКГ.

Проходить ф з олог чна в дпов дн сть м ж хвилинним об’ мом серця та питомим периферичним опором судин.

У хворих з ГХ нормал зу ться питомий судинний оп р як периферичних, так судин нирок та величини серцевого ндексу.

Нервова система. П д впливом кл матол кування покращу ться порушена б оелектрична активн сть мозку

Адаптац я акл матизац я. Кл матопатичн реакц десинхронози. Б олог чн ритми.

Адаптац я процес пристосування живих орган зм в до тих чи нших умов снування, який забезпечу не т льки нормальну житт д яльн сть орган зму, але збереження високого р вня працездатност в нових, в т.ч. соц альних умовах снування. Пристосувальн реакц вироблен в процес еволюц , окр м п дтримки основних констант ( зотерм я, зо он я, зотон я, зоосм я), проводять також перебудову р зних функц й орган зму, забезпечуючи тим самим пристосування орган зму до ф зичних, емоц йних та нших навантажень, а також до р зних коливань погодно кл матичних умов.

Акл матизац я адаптац я до комплексу зовн шн х природно-кл матичних фактор в представля собою складний соц ально б олог чний процес, який залежить в д природно кл матичних, соц ально економ чних, г г н чних та психолог чних фактор в. Ц реакц мають спадкову основу формуються з дитинства.

Фази акл матизац , х характеристика.

Процес акл матизац проявля ться загальними та приватними, специф чними для того чи ншого кл мату рисами пристосування ма фазну зм ну житт д яльност орган зму.

Перша фаза (ор нтовна) пов’язана з фактором новизни , при як й в дм ча ться загальна психоемоц йна загальмован сть деяке зниження працездатност .

Друга фаза (п двищена реактивн сть) характеризу ться переважанням процес в збудження, стимуляц д яльност регулюючих ф з олог чних систем орган зму, переваженням д яльност симпатичного в дд лу вегетативно НС адренерг чних механ зм в регуляц , як забезпечують моб л зац ю функц ональних та метабол чних резерв в орган зму. В цей пер од спостер га ться зниження над йност функц ональних систем орган зму в ц лому перш за все систем, як ран ше були пошкоджен , функц онально ослаблен .

В третю фазу реал зу ться основний закон корисного результату д , який забезпечу позитивну ентроп ю (накопичування енерг ). В цей пер од значно поглиблюються процеси гальмування, стимулюються хол нерг чн механ зми регуляц , перебудовуються р зноман тн ф з олог чн системи спец ал зован структури орган зму на б льш економний р вень функц онування. Це склада базис для п двищення ф з олог чно ст йкост , витривалост , опору орган зму до р зних неблагополучний д й зовн шнього середовища. На ц й фаз зак нчу ться розвиток процесу акл матизац при короткочасному перебуванн в новому кл мат .

Четверта фаза фаза зак нчено або ст йко акл матизац при тривалому перебуванн в незвичних кл матичних умовах. Проявляються пристосувальн реакц на тканинному р вн . Ф з олог чн функц орган зму мало в др зняються в д абориген в.

Тривал сть специф ка процесу акл матизац до любого кл мату залежить не т льки в д зовн шн х природно кл матичних фактор в, але в д ндив дуальних особливостей орган зму людини в ку, конституц , ступеню загартування та тренованост , в д характеру та ступеню важкост основного та супутн х захворювань.

Кл матопатичн реакц та сезонн захворювання.

Р зка зм на кл мату, особливо у людей похилого в ку, д тей та ослаблених хворих, переважно в початкових терм нах акл матизац , може викликати ряд кл матопатичних реакц й з переваженням мозкового, кард ального, вегето-судинного, астролог чного та ншого симптомокомплексу, в залежност в д ндив дуальних особливостей орган зму, специф ки психосоматичного захворювання, а також в д особливостей кл мату.

Ц реакц прот кають або гостро (по типу стресу ), або поступово (по типу хвороби адаптац ).

Кл матопатичн реакц найб льш часто констатуються у ос б, як м грують з район в середн х широт в райони з екстремальними та субекстремальними параметрами кл мату (високог р’я, аридн зони (нап впустин ), як характеризуються крайн ми значеннями температури, вологост , тиску пов тря, сонячного режиму. У ряду ос б при пере зд в суров кл матичн умови розвива ться комплекс патолог чних реакц й, який проявля ться порушенням д яльност НС, функц дихання, ССС, термоадаптац синдром полярно напруги, або синдром полярно г покс . Розвиток таких реакц й пов’язаний з дуже нтенсивною охолоджуваною особлив стю пов тряного середовища, протяжним пер одом деф циту УФ рад ац , порушенням фотопер одизму св тлово недостатност протягом 2-3 м сяц полярно ноч , п двищеною нтенсивн стю електромагн тних коливань косм чного походження через близьк сть в цих широтах магн тного полюсу Земл . Це може провокувати загострення хвороб серця, леген в, суглоб в, НС, як в цих районах прот кають важко.

В аридних зонах по дну ться висока температура, низька волог сть, нтенсивна сонячна рад ац я ведуть до розвитку фотодерматоз в, хвороби пустинь порушення водно сольового обм ну, обезводнення орган зму.

Кл мат субтроп к в по днання високо температури та велико вологост , як обумовлюють духоту перегр в, впливають на кисневий обм н термоадаптац ю. Сприяють розвитку г пертерм , яка проявля ться тепловим або сонячним ударом,

Жител р внин легко пристосовуються до висоти 2000м, б льше 2000 м виника г рська хвороба, чому сприя розр дження пов тря, понижений вм ст кисню, циркуляц йн , рад ац йн та електромагн тн фактори.

Сезонн захворювання в д погодних особливостей р зних сезон в року залежать загострення багатьох хрон чних захворювань. Сезонна перебудова ендокринно регуляц вегетативно НС, яка прот ка на фон сезонно зм ни погодного режиму по дну ться з деф цитом або в дсутн стю деяких природних компонент в, особливо ос нню та зимою (св тлов промен УФ, терпени, ф тонциди, аеро они), а також недостатн сть в там н в в весняний пер од в добража ться на прот кання хвороб.

В домо, що з грудня по кв тень спостер га ться п двищення тиску у здорових людей. В дм ча ться виражена г перкоагуляц я в ос нньо зимовий пер од, а також сезонна динам ка водно електрол тного обм ну адаптивних гормон в (катехолам ни, глюкокортикостеро ди).

Т сно пов’язан з сезонн стю динам ка загострення хвороб ССС. В кл матичних умовах середньо смуги спостер га ться найб льша к льк сть загострень з приводу ГХ, ІХС, порушень ритму з смертельними випадками в зимово весняний пер од. Весною восени п двищу ться частота загострень ВХ, в дм ча ться весняний максимум загострень туберкульозу весною, л том хвороби шк ри.

Метеопатичн реакц та х ознаки.

Орган зм людини легко пристосову ться до коливань погодних та метеоролог чних умов завдяки механ змам саморегуляц . Вони для людей тренуючим фактором, який п дтриму основн адаптивн системи орган зму на оптимальному р вн . Проте, деяк люди страждають високою чутлив стю до зм н погодно метеоролог чних умов.

П двищена метеолаб льн сть част ше у людей, як страждають р зного роду хрон чними психосоматичними захворюваннями, а також у ос б з неповноц нними внасл док перевтоми, порушення режиму прац та в дпочинку, механ змами адаптац . П двищена метеочутлив сть констату ться у хворих СС захворюваннями у 30-50%, основна маса - це люди у в ц в д 40 до 65 рок в. У с льських жител в до 28%, у м ських 64,5%.

Неблагополучн погодно метеоролог чн умови можуть зм нювати загальний психоемоц йний фон, впливати на р вень працездатност , виступати у рол провокуючого фактору, який сприя або виявленню прихованих патолог чних процес в, або загостренню хрон чних захворювань.

Ознаки метеопатичних реакц й, як в др зняють х в д реакц й загострення:

одночасне та масове появлення патолог чних реакц й у хворих з однотипними захворюваннями в неблагополучних погодних умовах.

в дносна стереотипн сть повторних порушень у одного того же хворого в аналог чн й погодн й ситуац .

короткочасне пог ршення стану хворих, синхронно з зм нами погоди.

По нтенсивност реакц д ляться на легк ( з’являються скарги загального психосоматичного характеру, незначн зрушення в окремих адаптивних системах орган зму без виражено кл н чно симптоматики) та виражен , коли суб’ ктивн розлади сполучаються з вираженою кл н чною симптоматикою загострень або пог ршенням прот кання того чи ншого захворювання.

При ослабленн циклон чно д яльност в дсутност фронтальних розд л в метеопатичн ефекти в атмосфер , не формуються.

Методи кл матотерап , кл матопроцедури та кл матол кувальн споруди

Кл матотерап я використання впливу р зноман тних метеоролог чних фактор в особливостей кл мату дано м сцевост , а також спец альних кл матичних процедур в л кувальних та проф лактичних ц лях.

В поняття кл матотерап включають:

Вплив зм ни кл матичних район в, тобто при зд хворого на курорт, який в др зня ться сприятливим кл матичним впливом на патолог чний процес. Зм на кл матичного району може бути стимулюючим фактором, зм ню реактивн сть орган зму виклика перелом в прот канн хвороби, що ма значення при в’ялопрот каючих процесах.

Вплив метеоролог чних умов в звичних для хворого кл матичних умовах ма значення у хворих з ослабленими адаптац йними механ змами, як р зко реагують на зм ну кл матичних район в.

Застосування спец альних кл матичних процедур: пов трян та сонячн ванни, сон на пов тр , таласотерап я (сон на берез моря, морськ купання).

Таким чином, кл матичне л кування склада ться з впливу особливостей кл матичних умов м сцевост спец альних кл матотерапевтичних процедур - аеротерап я, гел отерап я, таласотерап я. Застосування ф з олог чно об рунтованих метод в дозування кл матол кувальних процедур головною умовою, яка забезпечу отримання високого л кувального ефекту.

Група процедур, яка не потребу точного дозування аеротерап я.

Група процедур, яка потребу сонячн та пов трян ванни, купання.

Аеротерап я використання д в дкритого св жого пов тря в л кувальних та проф лактичних ц лях. Вплив св жого пов тря п д час прогулянок, екскурс й, спортивних гор елементом аеротерап . До спец альних вид в аеротерап в дноситься:

Тривале перебування (включаючи сон) на в дкритих верандах, балконах, в спец альних кл матопав льйонах (верандне л кування). Хвор при цьому одягнут , вкриваються в залежност в д сезону. Аеротерап ю можна проводити в палатах при в дкритих в кнах, дверях, але ефективн сть цього невелика.

Перебування (сон) на берегу моря, при цьому на орган зм людини д морське пов тря, насичене морськими солями, озоном, ф тонцидами морських подоросл в (морська аеротерап я).

Пов трян ванни дозована д я св жого пов тря на орган зм повн стю або частково розд то людини.

Ф з олог чна д я аеротерап пов’язана з п двищеним забезпеченням орган зму киснем ефектом охолодженням. При цьому зм ню ться функц я зовн шнього дихання, проходить перебудова дихального акту, п двищу ться напруга кисню в альвеолярному пов тр , зб льшу ться надходження кисню в тканини. А це веде до активац окисно в дновних процес в.

Ефект охолодження пов’язаний з подразненням пов трям шк рних рецептор в, це призводить до тренування удосконалення механ зм в терморегуляц , п двищу ст йк сть орган зму до охолодження.

Окр м вищесказаного, перебування на веранд в дкрива живописн кра види позитивний емоц йний ефект.

Ц лодобова (дозована) аеротерап я проводиться або в спец альних кл матопав льйонах або на верандах. В тепл пори року це бережний метод, в холодний пер од активна, подразнююча терап я, вона протипоказана хворим з серцево судинною та серцево легеневою недостатн стю 2 та 3 ступеню, ГХ 2-3 стад .

Перебування та сон на берез моря завдяки низьк й запиленост пов тря б ля моря, вм сту в морському пов тр солей натр ю, кальц ю, магн ю. Негативно заряджен они чинять вплив на дихальн ферменти, впливають на НС седативна д я, ССС, дихальна, обм н речовин, г посенсиб л зац .

Пов трян ванни - дозована д я св жим пов трям на роздягнуту людину. Тепл пов трян ванни мають м’яку, щадячу д ю. Холодн та прохолодн мають подразнюючу д ю, значно п двищують вс житт в функц орган зму.

Протипоказан при гострих захворюваннях, лихоманках.

Прохолодн та холодн при ревматизм , радикул тах, судинною та серцево легеневою недостатн стю 2 та 3 ступеню, ГХ 2-3 стад .

Гел отерап я застосування сонячних промен в з л кувальною та проф лактичною ц ллю. Основним фактором енерг я електромагн тного (св тлового) випром нювання Сонця в д апазон довжини хвиль 290 3000 нм. Д лять на УФ коротше 400нм, видим 400-700нм. ІК довше 760нм.

При гел отерап на т ло д сонячна рад ац я безпосередньо з Сонця (пряма рад ац я), в д склеп ння неба (розс яна рад ац я). В д поверхн р зних предмет в (в дбита рад ац я).

В механ зм д УФО розр зняють три основних процеси:

Б оф зичний.

Гуморальний.

Нервово рефлекторний.

УФ промен проникають в орган зм людини на глибину 0,1-1 мм викликають :

Фотоелектричний ефект.

Вторинне фотолюм н сцентне м тогенетичне випром нювання.

Фотох м чну д ю.

Це призводить до активац б ох м чних процес в, зм ни онно кон’юнктури, електричних властивостей коло д в кл тин, х дисперсност , що вплива на житт д яльн сть кл тин.

УФ випром нювання впливають на вс метабол чн ф з олог чн реакц кл тин. В процес б олог чно фотореакц проходить нактивац я, денатурац я та коагуляц я б лк в. Виника фотол зис розпад складних б лкових структур на прост , при цьому:

Зв льняються високоактивн б олог чн речовини г стам н, ацетилхол н, г ст д н, б огенн ам ни.

Зм ню ться активн сть фермент в гистам нази, пероксидази, дег дрогенази

Активу ться обм н та р вень серотон ну та г стам ну.

Проходять зм ни в ДНК нуклеопроте дах репаративний синтез в нукле нових кислотах.

П д впливом УФ випром нювання проходять процеси фотооксидац посилення окисних реакц й в тканинах.

Проходять процеси фото зомеризац не зм нюючи свого х м чного складу, речовини набувають нових х м чних та б олог чних властивостей утворення в там ну Д2 - антирах тна д я.

Бактерицидна д я спочатку проходить подразнення бактер й, тобто активац я х житт д яльност , пот м пригн чення, утрата можливост розмножуватися, на к нець, летальна д я.

Тривале та нтенсивне опром нювання виклика на д лянц шк ри ст йку еритему. Активн продукти фотол зису (г стам н, серотон н, ацетилхол н), що з’являються на м сц опром нення, викликають розширення судин, набряк шк ри, м грац ю лейкоцит в, а також подразнюють багаточисельн рецептори шк ри, внутр шн х орган в. В свою чергу нервов зак нчення викликають рефлекторн реакц , зумовлен д яльн стю нервово системи.

Зовн шн кл н чн прояви еритеми в дпов дають типов й картин асептичного запалення шк ри.

Посилення крово- та л мфотоку, п двищення температури тканин процес в обм ну на д лянц УФ еритеми сприяють регенерац еп тел ю, прискоренню утворення тканини. Це ма практичне значення для прискорення заживлення ран та виразок.

Формування еритемно реакц шк ри супроводжу ться десенсиб л зац ю, зниженням больово чутливост , зм нами газообм ну та фермент в шк ри, посилення фагоцитозу.

При проведенн гел отерап необх дно враховувати чутлив сть шк ри до УФ промен в, так як вона п двищу ться при деяких захворюваннях екзема, дерматози, хвороби печ нки, тривалий прийом сульфан лам д в, х н ну, препарат в зал за

Таласотерап я використання з метою загартування л кування р зних кл матичних, бальнеолог чних г дротерапевтичних фактор в, як пов’язан з перебуванням б ля моря, вона включа аеротерап ю гел отерап ю, та морськ купання.

Ф з олог чна д я морських купань на орган зм пов’язана з терм чними, механ чними та х м чними факторами. Терм чна д я залежить в д охолодження, чим б льша втрата тепла, тим сильн ша ф з олог чна д я купання.

Механ чна д я проявля ться тиском г дромасаж, в результат чого покращу ться стан шк ри та еластичн сть, посилю ться м’язова робота.

Х м чний вплив залежить в д солей розчинених в вод подразнюючих ефект залежить в д як сного та к льк сного складу морсько води (натр ю, кал ю, магн ю, кальц ю, ан он в хлору, брому, йоду), вплив бактер ально флори ф тонцид в морських водоростей, емоц йно псих чна д я купання.

Купання веде до тренування нервовогуморальних, серцево-судинних, обм ну речовин, дихально функц , п двищу житт вий тонус орган зму, його адаптац йн можливост , виражену загартовуючу д ю.

Реакц при купанн :

Перша фаза первинного охолодження (нервово - рефлекторна) пов’язана з р зким охолодженням т ла спазм поверхневих та розширення глибоких судин, скорочення гладких м’язових волокон шк ри, озноб. Пульс, дихання р дшають, тиск п двищу ться.

Друга фаза (реактивна) проявля ться почуттям тепла, порозов ння шк ри, внасл док г перем . Дихання часте, глибоке, пульс причаща ться, посилюються обм нн процеси.

Третя фаза (вторинного ознобу) внасл док виснаження механ зм в терморегуляц . Наступа парез судин шк ри, пасивна г перем я з ц анозом.

Для контролю за реакц ю хворих на купання рекоменду ться ре струвати пульс, дихання, тиск, сп рометр ю (до п сля купання), враховувати суб’ ктивн в дчуття хворого (холодно, прохолодно, озноб, втома). Реакц на купання визначають як ф з олог чн , ф з олог чн з напругою резерв в, патолог чн .

Купання в басейн з морською водою б льш слабо виражен г дромасаж, холодова д я.

Купання в озер або р чц менш активне н ж морськ купання.

Карстов печери зрушення, як спостер гаються в орган зм п д час перебування в печер , обумовлен комплексною д ю спелеофактор в:

Пом рно знижена температура посилю теплов ддачу, стимулю механ зм теплопродукц , посилю окисн процеси з вс ма супутн ми ф з олог чними зрушеннями з сторони дихання, кровооб гу та тканинного дихання. Звужуються перифер йн судини перерозпод л кров з перифер до внутр шн х орган в покращу х кровозабезпечення.

Вдихання пом рно холодного пов тря позитивно вплива на вс показники альвеолярно вентиляц , покращу газообм н в легенях, краща оксиг нац я артер ально кров .

Велику роль в д гра зб льшення вуглекислого газу в печерах виклика поглиблення та пор дшання дихання.

Висока ступень он зац пов тря вдихання пов тря, що ма значну концентрац ю легких аерофон в позитивно вплива на стан НС, ССС, обм н, покращання стану хворих з БА та ГХ.

П двищена рад оактивн сть пов тря. П д впливом радону проходить зниження АТ, П, зменшення нтенсивност запалення, г посенсиб л зац я до алерг й, позитивн зм ни в мунолог чн й реактивност орган зму.

Методика: 1-й день 1 година, 2-й день 2 години, пот м по три години. Курс 20-25 дн в. Краще ранком з 10 до 13 годин.

ТЕСТИ ситуац йн задач

До якого виду санаторно-курортного л кування в дносяться солян шахти та карастов печери?

Бальнеотерап я;

Г дротерап я;

Кл матотерап я*;

Пело дотерап я;

Аромотерап я.

Який з перерахованих заход в не в дноситься до кл матотерап ?

Аеротерап я;

Ап терап я*;

Гел отерап я;

Таласотерап я;

Спелеотерап я.

Яка кл матична зона не п дходить для кл матотерап ?

Зона л с в мусоного кл мату;

Зона степу;

Зона середньоземноморського кл мату;

Зона тундри*;

Зона субтроп к в.

В ск льки фаз проходить процес акл матизац ?

Одна фаза;

Дв фази;

Чотири фази*;

Ш сть фаз;

С м фаз.

5. Застосування сонячного пром ння з л кувальною та проф лактичною метою назива ться:

Гел отерап я*;

Аеротерап я;

Спелеотерап я;

Таласотерап я;

Г дротерап я.

Застосування св жого пов тря з л кувальною та проф лактичною метою назива ться:

Гел отерап я;

Аеротерап я*;

Спелеотерап я;

Таласотерап я;

Г дротерап я.

Морськ купання та процедури на морському берез називаються:

Гел отерап я;

Аеротерап я;

Спелеотерап я;

Таласотерап я*;

Г дротерап я.

Застосування м крокл мату соляних шахт та карастових печер з л кувальною та проф лактичною метою назива ться:

Гел отерап я;

Аеротерап я;

Спелеотерап я*;

Таласотерап я;

Г дротерап я.

Який вид санаторно-курортного л кування найефективн шим при захворюваннях серцево-судинно системи?

Кр отерап я;

Бальнеотерап я;

Пело дотерап я;

Г дротерап я;

Кл матотерап я*.

Який вид санаторно-курортного л кування найефективн шим при захворюваннях орган в дихання?

Спелеотерап я*;

Кр отерап я;

Бальнеотерап я;

Пело дотерап я;

Г дротерап я.

Завдання

Хвора Ш., 11 рок в. Д агноз: Вогнищевий туберкульоз л во леген , неактивна фаза. Порекомендуйте санаторно-курортне л кування.

Запитання:

Опиш ть найб льш сприятливу кл матичну зону для санаторно-курортного л кування хворих з ц ю патолог ю.

Як курорти Укра ни та СНД можна рекомендувати хворим з такою патолог ю?

Призначте адекватний вид санаторно-курортного л кування, перерахуйте необх дн процедури та опиш ть методики х проведення.

Вкаж ть загальн покази та протипокази для кожного з рекомендованих Вами л кувальних заход в.

Склад ть ндив дуальну програму л кувальних та реаб л тац йних заход в для даного хворого обгрунтуйте х.

Завдання

Хворий А., 47 рок в, хвор 11 рок в. Д агноз: Г пертон чна хвороба ІІ ст. Г пертроф я л вого шлуночка, СНІ. Порекомендуйте санаторно-курортне л кування.

Запитання:

Опиш ть найб льш сприятливу кл матичну зону для санаторно-курортного л кування хворих з ц ю патолог ю.

Як курорти Укра ни та СНД можна рекомендувати хворим з такою патолог ю?

Призначте адекватний вид санаторно-курортного л кування, перерахуйте необх дн процедури та опиш ть методики х проведення.

Вкаж ть загальн покази та протипокази для кожного з рекомендованих Вами л кувальних заход в.

Склад ть ндив дуальну програму л кувальних та реаб л тац йних заход в для даного хворого обгрунтуйте х.

Завдання

Хворий М., 12 рок в, хвор 3 роки на псор аз (шк рна форма). Порекомендуйте санаторно-курортне л кування.

Запитання:

Опиш ть найб льш сприятливу кл матичну зону для санаторно-курортного л кування хворих з ц ю патолог ю.

Як курорти Укра ни та СНД можна рекомендувати хворим з такою патолог ю?

Призначте адекватний вид санаторно-курортного л кування, перерахуйте необх дн процедури та опиш ть методики х проведення.

Вкаж ть загальн покази та протипокази для кожного з рекомендованих Вами л кувальних заход в.

Склад ть ндив дуальну програму л кувальних та реаб л тац йних заход в для даного хворого обгрунтуйте х.

Завдання

Хвора Б., 29 рок в, хвор 13 рок в. Д агноз: Ревматизм, неактивна фаза, ревматичний м окард осклероз, комб нована м тральна вада з перевагою недостатност , СНІ. Порекомендуйте санаторно-курортне л кування.

Запитання:

Опиш ть найб льш сприятливу кл матичну зону для санаторно-курортного л кування хворих з ц ю патолог ю.

Як курорти Укра ни та СНД можна рекомендувати хворим з такою патолог ю?

Призначте адекватний вид санаторно-курортного л кування, перерахуйте необх дн процедури та опиш ть методики х проведення.

Вкаж ть загальн покази та протипокази для кожного з рекомендованих Вами л кувальних заход в.

Склад ть ндив дуальну програму л кувальних та реаб л тац йних заход в для даного хворого обгрунтуйте х.

Завдання

Хворий Т., 32 роки, хвор 9 рок в. Д агноз: хрон чний обструктивний бронх т, І стад я, фаза рем с . Сегментарний пневмосклероз. Емф зема легень І ст. ДНІ. Порекомендуйте санаторно-курортне л кування.

Запитання:

Опиш ть найб льш сприятливу кл матичну зону для санаторно-курортного л кування хворих з ц ю патолог ю.

Як курорти Укра ни та СНД можна рекомендувати хворим з такою патолог ю?

Призначте адекватний вид санаторно-курортного л кування, перерахуйте необх дн процедури та опиш ть методики х проведення.

Вкаж ть загальн покази та протипокази для кожного з рекомендованих Вами л кувальних заход в.

Склад ть ндив дуальну програму л кувальних та реаб л тац йних заход в для даного хворого обгрунтуйте х.

Завдання

Хвора Д., 13 рок в, хвор бронх альною астмою 2 роки. Д агноз: бронх альна астма, легкий переб г, стад я рем с . ДНо. Порекомендуйте санаторно-курортне л кування.

Запитання:

Опиш ть найб льш сприятливу кл матичну зону для санаторно-курортного л кування хворих з ц ю патолог ю.

Як курорти Укра ни та СНД можна рекомендувати хворим з такою патолог ю?

Призначте адекватний вид санаторно-курортного л кування, перерахуйте необх дн процедури та опиш ть методики х проведення.

Вкаж ть загальн покази та протипокази для кожного з рекомендованих Вами л кувальних заход в.

Склад ть ндив дуальну програму л кувальних та реаб л тац йних заход в для даного хворого обгрунтуйте х.

Завдання

Хвора Л., 66 рок в, з д агнозом: Ішем чна хвороба серця. Стаб льна стенокард я напруги, ІІ функц ональний клас. Атеросклероз право коронарно артер . Серцева недостатн сть І. Порекомендуйте санаторно-курортне л кування.

Запитання:

Опиш ть найб льш сприятливу кл матичну зону для санаторно-курортного л кування хворих з ц ю патолог ю.

Як курорти Укра ни можна рекомендувати хворим з такою патолог ю?

Призначте адекватний вид санаторно-курортного л кування, перерахуйте необх дн процедури та опиш ть методики х проведення.

Вкаж ть загальн покази та протипокази для кожного з рекомендованих Вами л кувальних заход в.

Склад ть ндив дуальну програму л кувальних та реаб л тац йних заход в для дано пац нтки обгрунтуйте х.

Завдання

Хворий С., 58 рок в, хвор 11 рок в. Д агноз: Ішем чна хвороба серця. Стаб льна стенокард я напруги, ІІІ функц ональний клас. Пост нфарктний кард осклероз. Часткова блокада л во н жки пучка Г са. Серцева недостатн сть ІІ. Порекомендуйте санаторно-курортне л кування.

Запитання:

Опиш ть найб льш сприятливу кл матичну зону для санаторно-курортного л кування хворих з ц ю патолог ю.

Як курорти Укра ни можна рекомендувати хворим з такою патолог ю?

Призначте адекватний вид санаторно-курортного л кування, перерахуйте необх дн процедури та опиш ть методики х проведення.

Вкаж ть загальн покази та протипокази для кожного з рекомендованих Вами л кувальних заход в.

Склад ть ндив дуальну програму л кувальних та реаб л тац йних заход в для даного хворого обгрунтуйте х.

Завдання

Хворому К., 36 рок в, з бронх альною астмою, середнього ступеню важкост , в стад рем с , ДНІ (стаж захворювання 5 рок в) рекомендоване санаторно-курортне л кування.

Запитання:

Опиш ть найб льш сприятливу кл матичну зону для санаторно-курортного л кування хворих з ц ю патолог ю.

Як курорти Укра ни та СНД можна рекомендувати хворим з такою патолог ю?

Призначте адекватний вид санаторно-курортного л кування, перерахуйте необх дн процедури та опиш ть методики х проведення.

Вкаж ть загальн покази та протипокази для кожного з рекомендованих Вами л кувальних заход в.

Склад ть ндив дуальну програму л кувальних та реаб л тац йних заход в для даного хворого обгрунтуйте х.

Питання для самоконтролю:

1. Медична кл матолог я, визначення та задач .

Б ометеоролог чн фактори, що впливають на людський орган зм.

Температура пов тря та класиф кац я.

Основн природн зони, х класиф кац я та медико кл матична характеристика.

Головн кл матичн курорти. Класиф кац я фактор в, що впливають на людський орган зм.

Загальн неспециф чн та специф чн реакц орган зму.

Вплив кл матол кування на механ зми термоадаптац , специф чний та неспециф чний мун тет, обм нн процеси.

Адаптац я акл матизац я, визначення поняття цих процес в та х еволюц йна основа.

Фази акл матизац , х характеристика. Кл матопатичн реакц та сезонн захворювання.

Метеопатичн реакц та х ознаки.

Кл матичн впливи, х методики.

Проф лактичн та реаб л тац йн заходи кл матотерап .

Види аеротерап , х класиф кац я та характеристика.

Гел отерап я, визначення. Методика проведення та ф з олог чн механ зми впливу на орган зм.

Таласотерап я.

Реакц я на купання, фази та класиф кац я.

Карстов печери солян шахти, характеристика хнього м крокл мату та ф з олог чн механ зми впливу на орган зм.

Кл матол кувальн споруди та л кувальн пляж .

Джерела нформац :

ОСНОВНІ:

Воробьев М.Г., Парфенов А.П. Физиотерапия и курортология. - Ленинград, 1982.-248с.

Курортология и физиотерапия (руководство) под ред. В.М. Боголюбова: в 2-х томах. Т. 1. - М-: Медицина, 1985. - 560с. - Т. 2. - 640с.

Курорты. Энциклопедический словарь /Гл. ред. Е.И. Чазов. - М.: Сов. энциклопедия, 1983. - 592 с.

Олефиренко В.Т. Водолечение. -М: Медицина, 1986. -286с.

ДОДАТКОВІ

Вайсфельд Д.Н. Физические и курортные факторы в лечении неврологических больных. - К.:3доров'я, 1988. - 179с.

Гольденберг Н.Я. Курорт Хмельник.- К.:3доров'я, 1996. - 233с.

Гурленя А.М., Багель Г.Е. Физиотерапия и курортология нервных болезней.- М.: Высшая школа, 1989.-398с.

Серебрина Л.А., Кенц В.В. Водолечение. - К.: 3доров'я, 1983. - 168с.

Кл н чна ф з отерап я курортолог я (навчальна монограф я) п д ред. Булата Л.М. - В нниця, 2000. - 216с.

Диагностика и лечение внутренних болезней: Руководство для врачей. В 3-х томах. Под общей редакцией Ф.И. Комарова. - М.: Медицина, 1996.

Г дротерап я.

Г дротерап я як розд л курортолог .

Особливост л кувального впливу пр сно води на людський орган зм та методи застосування.

Водол кування використання води в л кувальних, загартовуючих реаб л тац йних ц лях за допомогою температурних, х м чних м неральних фактор в, як використовують спец альн методичн прийоми г дротерап ю та бальнеотерап ю.

Г дротерап я це метод л кування, в основ якого лежить як зовн шн використання природних м неральних вод, так з дом шками р зних речовин (хвойн екстракти, р зн розчини он в та нше).

Бальнеотерап я це метод л кування, в основ якого лежить зовн шн внутр шн використання природних штучних джерел. Бальнеотерап я використову ванни, душ , п дводне витягування хребта, промивання шлунку, пиття м неральних вод, нгаляц , зрошування кишковика, дуоденальний дренаж тощо.

Ф зичн ф з олог чн основи водол кування

Основним д ючим фактором при проведенн г дротерапевтичних процедур вплив на температурн механорецептори шк ри. При бальнеотерап до вищезгаданих фактор в при дну ться ще д я х м чного та рад ац йного фактор в, л кувальна д я яких обумовлена впливом м неральних солей, тал в, м кроелемент в, орган чних сполук, реакц середовища (ЗР) рад оактивних речовин нших компонент в м неральних вод. В л кувальн й ф з отерапевтичн й практиц використовують воду таких температур:

0 С - + 12 0 C холодна вода;

+ 120С- +20 0 C пом рно холодна вода;

+ 200С - + 30°С прохолодна вода;

+ 300С.- + 500С тепла вода;

+ 500C- + 910С гаряча вода.

Вказан меж умовними, так як температурна чутлив сть залежить в д багатьох фактор в, головним чином в д ндив дуальних в кових особливостей орган зму та умов зовн шнього середовища п д час процедури.

Вода явля собою найб льш розповсюджений теплонос й, який здатний п двищувати або знижувати тепло мк сть при з ткненн з орган змом людини , таким чином, виклика теплове або холодове подразнення рецептор в шк ри.

Якщо в нагр ту воду, якою наповнили ванну, занурити людське т ло з температурою шк ри + 330С - +350С, то шк ра буде в дчувати тепловий пот к. При цьому буде в дбуватися теплопередача за допомогою виникнення на молекулярному р вн термодинам чних процес в, при яких покращу ться обм н речовин, прискорюються р зн б ох м чн реакц , зб льшу ться прониклив сть кл тинних мембран , в дпов дно, прискорю ться в дновлення регенеративних та реаб л тац йних процес в. Холодна вода ма теж складну рефлекторну д ю при подразненн в дбува ться посилення метабол зму, п двищення утворення тепла, зб льшу ться прониклив сть кл тинних мембран, покращу ться кровооб г внутр шн х орган в.

Холодне пов тря та вода д ють на поверхню шк ри, загартовують орган зм. Пов тря вода комфортно температури чи близько до температури т ла людини не дають почуття загартовування, оск льки в цих умовах теплоутворення теплов ддача близьк до р вноваги.

Чим вище швидк сть пов тря, тим б льше теплов ддача шк ри. Тому при використанн водних процедур, особливо п сля комфортних ванн, потр бно не допускати м сцевого або загального обдування шк ри людини.

При проведенн водол кувальних процедур у в дпов дь на подразнення шк ри теплою або холодною водою виникають теплорегулююч реакц , як виникають у в дпов дь на подразнення терморецептор в, закладених в шк р слизових оболонках, спинному мозку, середньому мозку, ретикулярн й формац , передн м г поталамус в центр терморегуляц , до яких надходять мпульси з терморецептор в забезпечують завжди пост йну температуру т ла, координують складн процеси вза мозв'язку м ж центрами теплов ддач та теплоутворення окремими терморегулюючими рефлексами на р вн спинного мозку.

В формуванн в дпов дно реакц на терм чн подразнення беруть участь також залози внутр шньо секрец , головним чином щитовидна залоза, наднирники, гормони котрих мають важливе значення в х м чн й терморегуляц . При холодовому подразненн зб льшу ться вид лення в кров йодом стких гормон в щитовидно залози, адренал ну, котр гуморальним шляхом п двищують обм н речовин, окисн процеси , в дпов дно, теплоутворення.

Ф з олог чн механ зми л кувального впливу пр сно води на людський орган зм.

Пост йн сть температури т ла забезпечу ться ф зичними х м чними механ змами терморегуляц . П д х м чною терморегуляц ю розум ють нтенсивн сть обм ну речовин в орган зм та нтенсивн сть вироблення тепла (теплопродукц я). Ф зична терморегуляц я обумовлена нтенсивн стю теплов ддач сприя обм ну тепла м ж орган змом та зовн шн м середовищем.

В норм ц два механ зми терморегуляц п дтримують пост йну температуру т ла. У в дпов дь на подразнення шк ри холодною водою спостер гаються ф з олог чн реакц , як мають фазовий характер.

I фаза звуження кап ляр в артер ол. Паралельно проходить п двищення нервово-ендокринно регуляц у внутр шн х органах, п двищення теплоутворення п двищення температури у внутр шн х органах.

II фаза г перем я шк ри. Компенсаторно зб льшу ться м кроциркуляц я в шк р , прискорю ться кровооб г, зб льшу ться число функц онуючих кап ляр в в н й.

III фаза синюшна або венозний стаз в шк р . При тривалому вплив холодово процедури або сильному холодовому впливов активна г перем я зм ню ться пасивною. Кровоток при цьому спов льню ться, особливо в венах, шк ра ма синюшний вигляд. У в дпов дь на надм рне холодове подразнення включа ться компенсаторне вид лення тепла в м'язах. З'явля ться тремт ння м'яз в, паралельно з яким проходить скорочення пап лярних м'яз в, виника вторинний озноб шк ра покрива ться маленькими горбочками внасл док звуження м'яз в волосяного фол кула.

Обливання, обтирання холодною водою або ванни з холодною водою потр бно проводити регулярно не б льше н ж одну хвилину. Якщо ц процедури викликають непри мн почуття, то тривал сть х потр бно зменшити проводити загартовування пер одично 1 раз в 2 дн . Повторн холодов подразнення викликають збудження центрально нервово системи залишають п сля себе сл дову реакц ю. Багаторазов холодов процедури викликають в дпов дн зм ни в д яльност вс х орган в систем роблять х менш чутливими до коливання температури зовн шнього середовища. Найб льший ефект загартовування досяга ться через 2 роки.

Протипоказання загартовування холодом:

серцево-судинн захворювання (г пертон чна хвороба II III стад й, коронаро-кард осклероз, шем чна хвороба серця з частими приступами стенокард , перенесений нфаркт м окарда, вади розвитку клапан в серця);

захворювання леген в (запалення леген в, туберкульоз леген в в активн й стад , бронх альна астма, емф зема);

запальн захворювання носоглотки, отити, гайморити;

центрально нервово системи (еп лепс я, перенесен в минулому важк травми черепа, склероз судин головного мозку, с р нгом ел я, енцефал т, арахно дит);

периферично нервово системи (неврити, пол неврити);

ендокринно системи (тиреотоксикоз, цукровий д абет);

сечостатево системи (нефрит, цистит, запалення придатк в,);

шлунково-кишкового тракту (виразкова хвороба шлунку, гепатит);

шк рно-венеричн захворювання;

наявн сть п сля оп кових рубц в шк ри.

Протипоказання загартовування холодом для практично здорових людей:

надм рн теплов втрати орган зму, при яких холодна вода виклика шум в вухах, блювання, запаморочення;

спазм коронарних судин (аритм я, екстрасистол я ) в результат д холодом;

поява судорог нш аномальн реакц на холод (алерг чн реакц , спазм периферичних судин).

Холодов водол кувальн процедури потр бно проводити, добиваючись II фази г перем шк ри. III фаза реакц св дчить про надм рне подразнення центр в терморегуляц , тому може призводити до переохолодження виникнення р зних непри мних в дчутт в або простудних захворювань. При проведенн тих чи нших загартовуючих або л кувальних процедур потр бно поступово знижувати температуру води зб льшувати час д , так як при цьому зм цнюються природн адаптивн можливост орган зму. Тривал сть холодових водол кувальних процедур показана в таблиц 2.

Холодн та прохолодн водн процедури впливають:

Збуджують НС, покращують функц ональний стан, п двищують реактивн сть адаптац йн можливост орган зму, стимулюють функц ю г поталамо г поф зарно надниркову системи.

На ССС в першу фазу звуження судин шк ри, бл д сть; пот м наступа друга фаза реакц шк ра ста багряною, теплою; на к нець, третя фаза пасивно г перем венозного застою, шк ра багряно червона, холодна.

Дихання спочатку затриму ться, пот м част ша на к нець ста р дшим глибоким, при цьому зб льшу ться засво ння кисню, активуються окисн процеси.

П двищу ться тонус м’яз в.

Виклика ться спазм судин нирок знижу ться сечовид лення, проте ста частим.

Холод трену ф зичну х м чну терморегуляц ю, тон зу загартову орган зм.

Тепл процедури викликають:

На НС заспок йливу д ю, знижують збудлив сть.

На ССС перша фаза спазм судин, швидко зм ню ться другою фазою активною г перем ю, яка переходить в фазу пасивно г перем .

Дихання ста частим, поверхневим.

Тонус м’яз в спочатку п двищу ться, пот м знижу ться.

Покращу ться нирковий кровоток, п двищу ться сечовид лення.

Де тренують механ зми терморегуляц , орган зм ста менш ст йким до р зноман тних негативних фактор в зовн шнього середовища.

Таким чином, теплов холодов терм чн подразники викликають зм ни функц й вс х орган в систем нервово-рефлекторними гуморальними шляхами.

Механ чний фактор. Найб льш нтенсивний механ чний вплив при проведенн водол кувальних процедур в дбува ться при проведенн душу (душу Шарко, п дводного душу-масажу). Механ чну д ю р зно нтенсивност викликають також купання в мор , р чц або озер . Користуючись певними методичними прийомами, можна посилити механ чн подразнення або послабити х. Для цього тривал сть купання зменшують або зб льшують, а при проведенн водол кувальних процедур використовують р зн нап вванни з розтиранням або без нього. В дносно невеликий механ чний вплив мають звичайн ванни. Механ чний вплив на шк ру людини сприя перебудов крово- л мфооб гу. Глибоке повне занурення в ванну, басейн може викликати у деяких людей поверхневе дихання чи задишку або несприятлив в дчуття в серц . В зв'язку з зм нами, як характерн для дихання, в альвеолярному пов тр зб льшу ться вм ст СО2, зменшу ться к льк сть О2, (температура ванни 37-400С). Для зменшення механ чного подразнення цим людям необх дно призначати сидяч 4- 2-камерн ванни.

В газових (вуглекислих, азотних кисневих) ваннах н жну механ чну д ю на шк ру викликають бульбашки газу. Вони ос дають на шк р у вигляд "с тки", сковзають з не , в дриваються знову утворюються, викликаючи при цьому сво р дний м кромасаж подразнення велико к лькост рецептор в шк ри, що призводить до зм ни збудливост та чутливост , це виклика рефлекторн м сцев загальн реакц орган зму.

Г дростатичний (механ чний) тиск шару води на т ло людини, що в ванн , зм ню умови кровооб гу в шк р внутр шн х органах. Виника здавлення вен шк ри зб льшу ться пот к кров до правого серця. Г дростатичний тиск води на орган зм черевно порожнини судини (особливо вени) викликають п дняття д афрагми, зб льшу ться в дт к кров в д вен черевно порожнини, зм ню ться кровооб г у внутр шн х органах (шлунку, печ нц , кишечнику).

Зг дно закону Арх меда при зануренн в пр сну воду людина втрача б ля 9/10 маси свого т ла. Потр бно в дм тити, що при цьому полегшуються рухи, особливо в ослаблених м'язах. Це потр бно використовувати в л кувальн й практиц для проведення занять л кувально г мнастики в басейн .

Х м чний фактор. При користуванн пр сною водою х м чн подразнення практично в дсутн . Для цього до не додають деяк л карськ препарати (хлорид натр ю, хвойний екстракт та нш ) або використовують газом неральн , газо-радонов ванни. В л кувальн й д м неральних вод х м чний фактор пров дним визнача специф чн сть бальнеотерап .

П д впливом м нерально ванни в шк р виникають структурн зм ни, характер яких залежать в д ф зико-х м чного складу м нерально води. На тепер шн й час встановлено, що п д час прийому ванни через непошкоджену шк ру дихальн шляхи у внутр шн середовище орган зму проникають гази, они, орган чн л карськ речовини, як знаходяться в м неральн й вод (М.Г.Воробйов, А.П.Парфенов, 1982). Вони по р зному розповсюджуються по тканинам органам. Як показали досл дження, х м чн речовини винятково депонуються в шк р . Пот м проходить х перерозпод л м ж внутр шн ми органами. Д я х м чного фактора, нтенсивн сть надходження х м чних речовин в шк ру залежить в д багатьох причин: концентрац х в вод ванни, тривалост процедури, температури води, стану шк ри, функц онального стану потових залоз тощо.

Х м чн речовини, як надходять у внутр шн середовище орган зму, викликають подразнення нтерорецептор в судин внутр шн х орган в. Разом з ншими подразниками, як викликають терм чн механ чн фактори при зовн шн й д м нерально води, вони обумовлюють складну генерал зовану в дпов дну реакц ю орган зму.

Способи проведення г дротерап .

Водол кувальн процедури можуть бути загальними м сцевими. До загальних процедур в дносяться ванни, душ , волог обгортання, обтирання, обливання; до м сцевих ручна, н жна, сидяч ванни, зрошування, часткове обливання обтирання, а також водян гр лки, компреси т. н.

Водяна гр лка. Використовують гумовий резервуар на 1,5 л з щ льно закритою ебон товою пробкою. Гр лку заповнюють гарячою водою з температурою води 60-70'С, п сля чого обгортають рушником накладають на в дпов дну д лянку т ла хворого.

Гаряч компреси. М'яку тканину змочують гарячою водою (температура води 600-700С), в дтискують накладань на д лянку т ла, яка п дляга нагр ванню. Серветки з м'яко тканини зм нюють дек лька раз в.

Холодн компреси. Серветки з м'яко тканини змочують гарячою водою накладають на голову, маг стральн судини чи д лянки шк ри, як п длягають охолодженню. Через 5-6 хвилин холодний компрес зам нюють новим.

З гр ваюч компреси. Серветку, змочену водою к мнатно температури або розведеним 50-70% спиртом накладають на д лянку шк ри, зверху розм щують целофанову прокладку, вату закр плюють бинтом. З гр ваюч компреси накладають па 6-8 годин.

Вказан водол кувальн процедури широко застосовують в домашн х, стац онарних польових умовах.

Приклади призначення показання

1. Гр лка на праве п дребер’я. Щоденно, зранку перед вживанням ж .

Показання. Диск нез я жовчних шлях в, функц ональн розлади шлунку, хрон чний гастрит.

2. Гарячий компрес на д лянку шк ри. Щоденно, 2 рази на день. Курс л кування 6-10 процедур.

Показання. Інф льтрат п сля травми, л мфаден т, л мфаден т, хрон чн захворювання носоглотки.

3. Холодний компрес на д лянку шк ри, де знаходяться маг стральн судини, або травмован м'язи чи сухожилля.

Показання. Висока температури т ла, стан п сля травми протягом першого дня.

Загальне вологе обкутування. В змочене водою в дтиснуте простирадло при к мнатн й температур загортають хворого. П сля чого загортають його шерстяними ковдрами, нижн к нц п дкладають п д ноги. Шию хворого обкутують сухим рушником, на голову накладають холодний компрес.

Розр зняють три стад д вологого загортання. Перша стад я трива 10-15 хвилин, в цей час хворий з гр ва вологе простирадло за рахунок свого тепла. В ц й фаз виявля ться тон зуюча збуджуюча д я на нервову систему. Друга стад я виника через 15-20 хвилин в д початку процедури. Шк ра одночасно нагр ва ться, п дтриму ться пост йний температурний гомеостаз. В ц й фаз вологого обкутування хворий почина др мати засина , виявля ться заспок йлива д я, яка сприя в дпочинку центрально нервово системи в дновленню працездатност хворого. Третя стад я виника через 40-45 хвилин в д початку процедури. Температура простирадла води досяга температури внутр шн х орган в 37,1 - 37,4° С. В ц й фаз теплоутворення перевищу теплов ддачу виника ефект теплонакопичення, що сприя виникненню потовид лення.

Тривал сть процедури залежить в д мети, яку поставили при проведенн вологого обгортання: для збудження жарознижувально д 10-15 хвилин; заспок йливо 40-45 хвилин; потог нна 45-60 хвилин б льше. П сля нетривалих вологих обгортань можна обтирати хворих залишати в дпочивати, а якщо був викликаний потог нний ефект, то рекомендують прийняти душ або ванну з температурою 37°С. Процедури проводять щоденно. Курс л кування 15-20 процедур.

Вологе обтирання. В залежност в д стану хворого проводять часткове або загальне обтирання. В кл н чн й практиц вологе обтирання використовують для п двищення адаптивних можливостей орган зму як загартовуючий зас б. Спочатку для обтирання використовують воду з температурою 30-340С, поступово знижують до 18-160С. Процедури проводять щоденно. М сцеве та загальне обтирання проводять змоченим в дтиснутим рушником або простирадлом. П сля вологого обтирання обов'язково шк ру розтирають сухим рушником до почервон ння.

Обливання. Обливання проводять з в дра або гумового шлангу. Перед обливанням роздягнутий хворий повинен зрости дек лька ф зичних вправ, змочити ноги. Процедура проводиться щоденно при к мнатн й температур , поступово знижуючи температуру води до 20-22°С. Тривал сть процедури хвилини, п сля чого шк ру витирають насухо. Курс л кування 15-30 процедур.

Приклади призначення показання.

1. Загальне вологе обкутування. Тривал сть процедури 30-40 хвилин щоденно. Курс л кування 10 процедур.

Показання. Диск нез я жовчних шлях в, функц ональн розлади шлунку, НЦД, неврастен я, г пертон чна хвороба І-І1 стад , синдром перевтоми, безсоння.

2. Загальне обтирання проводять в ванн або в тазу, намоченим в дтиснутим рушником чи простирадлом. Тривал сть процедури 1-2 хвилини, щоденно, курс л кування 20-25 процедур.

Показання. Диск нез я жовчних шлях в, функц ональн розлади шлунку, нервово-циркуляторна дистон я, неврастен я, г пертон чна хвороба І 11 стад , синдром перевтоми, безсоння, загартовування.

Душ, його медична характеристика та класиф кац я.

Душ широко використовуються при водол куванн , при цьому на т ло людини д температура механ чн подразники. Душ бувають загальн , м сцев . Струм нь води, який пода ться на т ло людини, може мати р зну форму направлення (боков , кругов , внизсходяч , вверхсходяч ). За ступенями тиску розр зняють душ низького до 1 атм, середнього в д 1,5-2 атм. високого в д 2,5 до 4 атм. тиску. За ступенями механ чного тиску на шк ру людини душ можливо розр зняти в наступному порядку.

Пиловий душ. Вода пода ться п д тиском до 1 атм. в спец альний розпилювач з дуже маленькими отворами, виника водяний пил. Механ чний подразник в такому душ дуже маленький. Подразнення шк ри водою в дбува ться за рахунок температурного фактора. При цьому в душ утворю ться багато аеро он в, як дуже корисн при захворюваннях верхн х дихальних шлях в десенсиб л зують орган зм.

Дощовий душ. Вода проходить через спец альну с тку п д невеликим тиском розбива ться на окрем струмочки пада на шк ру хворого у вигляд дощу. Механ чний подразник при цьому душ б льш нтенсивний, н ж при пиловому

Голковий душ. Вода пропуска ться через металев трубочки довжиною 20-30мм д аметром 0,5-1мм. Механ чне подразнення при цьому душ б льш нтенсивне, н ж при попередн х.

Круговий душ. Склада ться з системи тонких вертикальних трубок, з' дну ться зверху знизу двома трубками, як мають форму неповних к лець. На внутр шн й поверхн трубок велика к льк сть тонких отвор в, через як вит ка вода перпендикулярно до шк ри людини. При цьому струмочки води д ють на периферичн рецептори, викликають почуття поколювання. Додатково зверху встановлюють дощовий душ. Механ чне подразнення при цьому душ б льш нтенсивне, н ж при попередн х.

Вс перерахован душ проводять при р зн й температур води (тепл й, ндиферентн й, прохолодн й холодн й), яка пода ться п д тиском 1-1,5атм. Тривал сть душу 1-3 хвилини. Процедури проводиться щоденно. Курс л кування 15-20 процедур.

Лазерний душ. Вода проходить п д невеликим тиском через спец альну с тку, в центр яко знаходиться джерело лазерного випром нювання. При цьому вода розбива ться на окрем струмочки, як осв тлюються червоним лазерними пром нням падають на шк ру хворого. Механ чний та х м чний подразник рецептор в шк ри при цьому душ б льш нтенсивний, чим при попередн х.

Розр зняють три стад д лазерного душу. Перша стад я трива 1-3 хвилини. В ц й фаз виявля ться тон зуюча збуджуюча д я на нервову систему. Друга стад я виника через 3-10) хвилин в д початку процедури. Шк ра одночасно нагр ва ться, п дтриму ться пост йний температурний гомеостаз. В ц й фаз лазерного душу спостер га ться заспок йлива д я, яка сприя в дпочинку центрально нервово системи в дновлено працездатност хворого. Третя стад я виника через 10-хвилин в д початку процедури. Температура шк ри досяга температури внутр шн х орган в 37,10-37,40С. В ц й фаз теплоутворення теплов ддача знаходяться в р вноваз . Може виникнути ефект теплозбагачення як насл док, виника кап ляроспазм та п двищення чутливост периферичних рецептор в.

Тривал сть процедури залежить в д мети, яку поставили при проведенн лазерного душу: для збудження жарознижувально д 1-3 хвилини; заспоко ння 3-10 хвилин; п двищення чутливост периферичних рецептор в та виникнення кап ляроспазму 10-15 хвилин б льше. П сля нетривалого лазерного душу можна залишати хворого в дпочивати, а якщо був викликаний кап ляроспазм п двищена чутлив сть периферичних рецептор в, то рекомендують знаходитись в к мнат з комфортною температурою 220С волог стю 70% протягом 10-15 хвилин. Процедури проводять щоденно. Курс л кування 10-15 процедур.

Струменев душ (душ Шарко). Проводять за допомогою короткого гумового шлангу з металевим наконечником, через який направля ться компактний струм нь води на хворого, який знаходиться на в дстан 3-3,5м в д пульту п д тиском в д 2,5 до 3,5 атм. та температур в д 33 до 200С. При проведенн процедури захищають найб льш чутлив д лянки т ла - лице, шию, статев органи, молочн залози. Механ чний удар компактного струменя води направляють на т ло з великим м’язовим шаром або к стковою основою (верхн та нижн к нц вки, спина, бокова поверхня грудно кл тини). Тривал сть струменевого душу в д 1 до 5 хвилин. Процедура проводиться щоденно, курс л кування 15-20 процедур.

Шотландський душ (душ перем нно температури). Два гумових шланга з металевими наконечниками, через як направля ться компактний струм нь тепло або холодно води на хворого, який знаходиться на в дстан 3-3,5м в д пульту п д тиском в д 2,5 до 3,5 атм. Процедуру починають обов'язково з обливання водою при температур 380-420С на протяз 30-45хв, п сля чого з ншого шлангу направляють на хворого струм нь прохолодно води з температурою 200С. Таким чином, за допомогою шотландського душу можна провести контрастне терм чне механ чне подразнення рецептор в шк ри. Хороший загартовуючий та загальнозм цнючий ефект виника при р зниц температури м ж теплою та холодною водою в д 170 до 220С. Температуру води поступово знижують до к нця курсу водол кування. Цей душ може бути м сцевим та загальним. Тривал сть процедури склада в д 2 до 4 хвилин проводиться щоденно або через день. Курс л кування 15-20 загальних до 25-30 м сцевих процедур. Тривал сть м сцевих душ в склада 8-12 хвилин.

Вверхсходящий душ. Р зновидн сть дощового душу, струм нь води якого направлений вверх. При проведенн процедури струмен води направлен на пром жн сть хворого, який сидить на спец альному дерев'яному ст льц з опущеними ногами в таз з теплою водою. Тиск води при цьому душ не перевищу 1,5 атм. В залежност в д хвороби можна назначати душ з теплою, холодною та ндиферентною водою. Тривал сть процедури в д 3 до 5 хвилин. Теплий душ використовують при запальних процесах в малому таз . При енурез можна використовувати душ з ндиферентною водою, а холодною при геморо . Курс л кування 15-20 процедур.

П дводний душ-масаж. П дводний душ-масаж сво р дною водол кувальною процедурою, яка по дну д ю на орган зм загально водяно ванни механ чного, масажного впливу компактного водяного струменя, направленого п д водою на т ло хворого. Для проведення п дводного душа-масажу використовуються апарати, як виготовлен в Н меччин . Апарат забезпечу подачу води в ванну п д тиском до 6 атм. через гумовий шланг, на к нц якого зм нн насадки. Важливе значення ма температура води в ванн струменя душу. Перебування хворого у ванн з теплою водою веде до ослаблення м'яз в зниження больово чутливост , яка виника при тому чи ншому захворюванн . Це да можлив сть проводити масаж глибоко розташованих орган в тканин. При використанн м нерально води р зного складу до вищезгаданих фактор в при дну ться х м чний.

П дводний душ-масаж широко використову ться для л кування насл дк в пошкодження або захворювань опорно-рухового апарату. Зменшення бол в розслаблення периартикулярних м'яз в п д впливом тепло води да можлив сть викликати сильну м сцеву судинну реакц ю у вигляд активно артер ально г пертерм . Покращення м сцевого кровооб гу сприя покращенню троф ки, виклика протизапальну д ю та розсмоктування нф льтрат в. Висока ефективн сть методу спостер га ться у хворих при атроф м'яз в, при цьому покращу ться кровооб г, зб льшу ться об' м рух в. Для п двищення терапевтичного ефекту у хворих з атроф ю м'яз в п дводний душ-масаж проводиться за методом рефлекторно-сегментарного виливу на в дпов дн сегменти паравертебрально зони з по днанням г дромасажу здорових к нц вок або симетричних д лянок т ла.

При наявност спонд лоартроза, остеохондроза хребта п дводний душ-масаж п двищу його рухом сть на 5-10; зменшуються вапняков утворення на рентгенограмах. Ефективно також використовують п дводний душ-масаж при спортивних травмах, п сля оперативних втручань, а також для зняття болю, контрактури напруження в м'язах, як виникають в результат спортивних навантажень. П сля ф зичних тренувань у спортсмен в п дводний душ-масаж виклика в дновлення нервово-м'язового апарату.

Призначають п дводний душ-масаж при радикул тах невритах, п сля травматичних ушкоджень периферичних нерв в, особливо при симптомах випад ння рухомих функц й з наявн стю м'язово атроф . Використовують також п дводний душ-масаж п сля перенесеного пол ом л ту, р зних м опат й, при дитячих спастичних в'ялих парал чах. При вказаних захворюваннях особливо корисна комб нац я л кування п дводного душа з призначенням л кувально г мнастики в вод . Рух в вод в дбува ться легше, н ж у пов тряному середовищ , з б льшим об' мом.

П дводний душ-масаж при р зних методиках його використання виклика з боку центрально нервово системи посилення коркових процес в, хвор в дм чають покращення самопочуття, виника легк сть, бадьор сть, св ж сть, п двищу ться працездатн сть, нормал зу ться сон л п дний обм н.

Поряд з покращенням кровооб гу у хворих серцево-судинною патолог ю п сля п дводного душу-масажу в дм ча ться зменшення ударного хвилинного об' му кровооб гу з прискоренням пер оду вигнання. Тривал сть д астоли частота серцевих скорочень стотно не зм нюються. Покращення системно рег онально гемодинам ки роблять перспективним використання п дводного душу-масажу при деяких серцево-судинних захворюваннях.

Для проведення процедур загального м сцевого п дводного душу-масажу використовують ванни мн стю 500- 1000л або спец альн м кробасейни з теплою водою 35°-38"С. П дводний душ-масаж проводять з теплою водою 350-380С збер гають загальн правила класичного загального масажу через 5 хвилин п сля занурення в ванну, коли орган зм адаптувався м'язи розслабилися. Сила тиску водяного струму склада в д 1 до 4 атм. В дстань м ж наконечником т лом хворого склада 10-15 см, п д кутом 900 Тривал сть кожно процедури склада 10-20 хвилин. Курс л кування 10-15 процедур, щоденно або через день.

Приклади призначення показання

1. Циркулярний душ. Температура води 340-36°С з поступовим зниженням до 280-260С, тиск води 1,5-2 атм. Тривал сть процедури 3-4 хвилини. Щоденно. Курс л кування 10-15 процедур. Показання: диск нез я жовчних шлях в, функц ональн розлади шлунку, НЦД, неврастен я, г пертон чна хвороба І 11 стад , ДЦП, синдром перевтоми, безсоння.

2. Струменевий душ (Шарко). Температура води 360-340С з поступовим зниженням до 270-250 нижче, тиск води 1,5-3 атм. Тривал сть процедури 4-5 хвилини. Щоденно Курс л кування 15-20 процедур. Показання: диск нез я жовчних шлях в, функц ональн розлади шлунку, НЦД, неврастен я, г пертон чна хвороба І-ІІ стад , ожир ння, синдром перевтоми, безсоння, загартовування.

3. Вверхсходячий душ (пер неальний). Температура води 320-340С з поступовим зниженням до 250С нижче, тиск води 1 атм. Тривал сть процедури 3-5 хвилини. Щоденно. Курс л кування 10-15 процедур. Показання: геморой, тр щина прямо кишки, мпотенц я, випад ння п хви, зниження тонусу м'яз в промежини.

4. П дводний душ-масаж. Температура води в ванн 360-370С. Тиск водяного струменя 1,5-3 атм. Тривал сть процедури 10-15 хвилини. Щоденно. Курс л кування 10-15 процедур. Показання: п сля травми суглоб в, неврит нерва, остеохондроз хребта, диск нез я жовчних шлях в, функц ональн розлади шлунку, НЦД, неврастен я, г пертон чна хвороба І-ІІ стад , ожир ння, синдром перевтоми, безсоння.

Методи проведення г дротерап : ванни загальн та м сцев , купання, бан , промивання та зрошування кишк вника

Ванни з пр сною водою. Ванни в дносяться до найб льш розповсюджених водних процедур застосовуються з л кувальною, проф лактичною г г н чною метою. Розр зняють ванни загальн , нап вванни м сцев (ручн , н жн , сидяч ).

Тривал сть загальних пр сних ванн, нап вванн та м сцевих ванн визнача ться л карем тривал сть вза мопов'язана з температурою. Холодн гаряч ванни короткотерм нов - в д 2 до 5 хвилин. Тривал сть теплих та ндиферентних л кувальних ванн в д 10 до 30 хвилин. П сля прийому холодно чи прохолодно ванни проводять енерг йне розтирання. Процедура проводиться щоденно або через день. Курс л кування 15-20 ванн.

Для п двищення впливу на орган зм механ чного, температурного х м чного подразник в при проведенн загальних та м сцевих ванн одночасно використовують контрастн , в брац йн , вихров та дом шки ароматичних л карських речовин.

Контрастн ванни. Використовують дв ванни, одну з яких заповнюють теплою водою (38-39°С), а другу холодною (15-20С). Для холодно води можна використовувати невеликих розм р в басейн. Потр бно забезпечити швидке перем щення з одн ванни в ншу. Хворий спочатку прийма ванну з теплою водою 2-3 хвилини, а пот м з холодною водою 1-2 хвилини, при цьому в н й робить активн рухи. Повторення робить 4-5 раз. Зак нчу процедуру в холодн й ванн , п сля чого розтира шк ру рушником. Перепад температур в ваннах спочатку склада 6-Ш'С, пот м зб льшу ться до 15-2О0С. На курс л кування призначають в середньому 10-15 ванн.

Контрастн терм чн подразнення супроводжуються зм нним звуженням розширенням судин шк ри. Ф з олог чна д я контрастних ванн в дбува ться через нейрогуморальний шлях. Теплорегулюючий центр виклика зм ни ф зичних то х м чних фактор в терморегуляц . При цьому зм нюються нкрети залоз внутр шньо секрец , в шк р утворюються б олог чно активн речовини. Вс вони к льк сно та як сно знаходяться у вза мозв'язку з нервовими процесами, включаючи участь ретикулярно формац .

В домо, що судини шк ри при розширенн можуть вм щувати б ля 1/3 вс кров людини, тому п д впливом терм чних подразник в може в дбуватися перем щення кров людини. Контрастне терм чне подразнення виклика судинну реакц ю з боку шк ри та у в дпов дних внутр шн х органах через метамерну ннервац ю. Наприклад, при охолодженн шк ри грудно кл тини судини леген в звужуються, а при з гр ванн поперекового в дд лу розширюються судини нирок. М сцеве охолодження д лянки серця спов льню посилю його в дд лу п двищу артер альний тиск. М сцеве подразнення д лянки серця теплом, навпаки, прискорю ; серцев скорочення. Ефект обумовлений рефлекторним метамерним подразненням шк ри. Зап льн холодов процедури розвантажують серце полегшують його роботу теплов викликають деяке посилення його д яльност , а гаряч викликають втому за рахунок п двищення пульсу.

П сля контрастного терм чного подразнення спостер га ться зб льшення вм сту гемоглоб ну та еритроцит в, лейкоцит в в кров , але через 2-3 години поверта ться до початкового р вня. Це св дчить про те, що з депо поступа значна к льк сть кров . Курс контрастного терм чного подразнення сприя покращенню складу периферично кров . При цьому зм ню ться згортання крон гаряч процедури п двищують його, холодн знижують.

Контрастн ванни впливають на функц ональний стан центрально нервово системи знижують збудлив сть нервово системи, покращують сон та емоц йний тонус. Кр м цього п двищу ться обм н речовин, газообм н в тканинах, активуються окисн процеси. В дбува ться розслаблення м'яз в.

В брац йн ванни. Приймають загальн м сцев в брац йн ванни. В основ цих ванн лежить механ чна в брац я, яка переда ться на т ло людини через шар тепло води. При проведенн процедури в братор ф ксу ться на ванн приставля ться через (зм нну) насадку до в дпов дно д лянки шк ри. Температура води в ванн колива ться в д 35°С до 37°С. Механ чн коливання разом з звуковим тиском через шар води виклика у хворого почуття в брац . Тривал сть ванн в д 10 до 15 хвилин. Курс л кування 10-15 процедур, щоденно або через день.

В брац йн ванни покращують крово-л мфооб г, п двищують обм н речовин в тканинах. Викликають зменшення болю, мають протизапальний ефект д ють десенсиб л зуюче, х широко використовують при остеохондроз шийного та поперекового в дд л в хребта, захворюваннях сечостатево системи травмах к сток та м'яз в.

Вихров ванни. Ванни в дносяться до по днання д загально та м сцево ванни механ чного тиску пов тряного струменя, який робить закручування води.

Вихров ванни за ф з олог чними реакц ями л кувальною д ю близьк до масажу. В дан й процедур д механ чний температурний фактор.

Зокрема, при вихрових ваннах зм ню ться чутлив сть нервових зак нчень, зменшуються вегетативн судинн порушення. П д впливом цих ванн посилю ться крово та л мфооб г, м кроциркуляц я обм нних процес в в тканинах. Знижу ться тонус вен, покращу ться венозний кровооб г. Зменшу ться набрякл сть нижн х к нц вок. Нормал зу ться стан симпато-адреналово активност .

Температура води в ванн може коливатися в д ЗО до 42"С. Тривал сть процедури 10-20 хв. На курс призначають 12-15 процедур.

М сцев водян ванни з поступовим п двищенням температури (ванни за Гауфе). Ванни можна проводити на нижн або верхн к нц вки хворого. Початкова температура ванни 36-37°С, пот м доводять температуру води в ванн до 420С, а нколи вище. П дтримують п двищену температуру води протягом 10-15 хвилин. П сля цього хворий витира ться закуту ться в сухе простирадло або ковдру. Пот м хворий в дпочива 20 хвилин. Процедуру проводять через день або 2 рази на тиждень. Курс л кування 10-15 ванн.

М сцев водян ванни з поступовим п двищенням температури викликають перерозпод л кров в орган зм , покращують серцеву д яльн сть кровооб г в мозку. Вони легко переносяться показан таким хворим, яким не можна призначити загальн ванни (розлади кровооб гу у мозку, г пертон чна хвороба та нш ).

Приклади призначення показання. 1. Загальна пр сна ванна. Температура води 36-370С. Тривал сть процедури 15-20 хвилини. Щоденно. Курс л кування 10-15 процедур. Показання: диск нез я жовчних шлях в, Функц ональн розлади шлунку, нервово-циркуляторна дистон я, неврастен я, г пертон чна хвороба 1 - II стад , синдром Перевтоми, безсоння.2. Сидяча ванна. Температура води 25-280С з поступовим зниженням до 22-240С нижче. Тривал сть процедури 4-5 хвилини. Щоденно. Курс л кування 6-10 процедур.

Показання: геморой, мпотенц я, випад ння п хви, п двищення м’язового тонусу промежини.

3. Контрастна ванна. Температура води 36-380С в одн й ванн 260С в друг й. Знаходження в тепл й ванн 3-5 хвилин, в холодн й 1-2 хвилини. Переходи роблять 4-6 раз з одн панни в ншу. Процедура проводиться два рази на тиждень. Курс л кування 10 процедур.

Показання: атеросклероз (початкова стад я), г пофункц я я чник в.

4. Вихров ванни. Температура води в ванн 30-420С, тривал сть процедури 10-20 хвилини. Щоденно або через день. Курс л кування 10-15 процедур. Показання: п сля травми к нц вок, анк лози, коло дн рубц , контрактури, геморой, в дмороження, тр щина прямо кишки, диск нез я жовчних шлях в, функц ональн розлади шлунку, нервово-циркуляторна дистон я, хрон чн кол ти, простатити, анальне сверб ння, запальн процеси в матц придатках.

5. М сцева водяна ванна з поступовим п двищенням температури для верхн х к нц вок. Початкова температура води 370С. Протягом 10 хвилин довести температуру води до 420С. П сля цього процедуру продовжити на протяз 15 хвилин. Витерти насухо хворого закутати в ковдру на 20 хвилин. Процедуру проводити через день. Курс л кування 10 процедур.

Показання: г пертон чна хвороба II стад я, деформуючий артроз, ревмато дний неспециф чний артрит.

Ванни з л карськими та ароматичними речовинами. В кл н чн й практиц широкого застосування набули ароматичн ванни, як готуються шляхом дом шування до пр сно води тих чи нших речовин (хвойн , скипидарн , шалфейн , гор хов , г рчичн та нш ). В цих ваннах на орган зм людини д терм чний, механ чний фактори специф чний х м чний агент, зумовлений його природою. Ц речовими можуть посилювати подразнення рецептор в шк ри, викликати позитивний вплив на зоровий та нюховий анал затори зумовлювати сприятливий психотерапевтичний ефект, а деяк з них можуть проникати через шк ру у внутр шн середовище орган зму викликати специф чну д ю.

Хвойн ванни. Готують з порошкопод бного хвойного екстракту. На ванну беруть 50-60 г сухого порошку або 100,0 хвойною екстракту. Аромат хво виклика позитивн емоц , що ма велике значення при л куванн хворих з неврозами, а також з г пертон чною хворобою нейро - циркуляторними дистон ями. Температура води в ванн 36-37°С, тривал сть 10-15 хвилин. Щоденно або через день. Курс л кування 10-15 процедур.

Г рчичн ванни. Порошок г рчиц 150-250 г розчиняють в 10 л води, а пот м виливають в ванну з температурою води 37-380С, старанно перем шуючи воду. Тривал сть загально ванни 5-8 хвилин, м сцево 10 хвилин. П сля цього шк ру обмивають теплою водою, закутують хворого ковдрою на 30-60 хвилин. Ванна виклика подразнення шк ри, розширюються кап ляри, покращу ться кровопостачання. Ванни використовуються при захворюваннях орган в дихання в дитяч й практиц .

Скипидарн ванни. Готують з розчину скипидару. На ванну з температурою води 36°-370С беруть в д 15-20 до 60 мл розчину скипидару. Перед прийомом ванни хворому рекоменду ться в дпочити на протяз 20-30 хвилин. Перед зануренням в ванну хворий змащу вазел ном особливо чутлив д лянки шк ри (пахвинну впадину, пром жн сть, статев органи) П сля занурення в ванну температуру води в н й поступово п двищують до 39-400С. Загальна тривал сть ванни склада 10-15 хвилин. В к нц процедури поколювання зм ню ться почуттям жару. Це почуття повинно збер гатися протягом 30-40 хвилин, коли хворий в дпочива , закутаний ковдрою. Процедури проводять через день або два дн п дряд з перервою в один день. Курс л кування 10-20 процедур.

Крохмальн гор хов ванни. Використовуються в дерматолог . Крохмаль виклика обвол кання та зменшу сверб ж, а листя гор ха д протизапально десенсиб л зуюче. На ванну беруть до 0,5-1,0 кг крохмалю б ля 100-150 г сухого листя гор ха. Спочатку крохмаль розводять в невелик й к лькост води, а листя гор ха запарюють в 10 л кип’ятку. Одержан розчини вливають в ванну : температурою 37-380С, старанно перем шуючи воду. Тривал сть процедури 10 хвилин, П сля виходу з ванни обтирання проводять через 3-4 хвилини, що забезпечу ос дання крохмалю та б олог чно активних речовин гор ха на шк р . Курс л кування 10-15 процедур.

Шавл в ванни. В ванну з пр сною водою добавляючи, в двар листя шавл (беруть б ля 100-150 г сухого листя шавл ). Шавл в ванни викликають подразливу д ю та зн мають б ль. Їх призначають при захворюваннях нервово системи, к стково - м’язового апарату, п сля перенесених травм. Тривал сть процедури в д 8 до 15 хвилин. Ванни проводять через день або 2 рази на тиждень. Курс л кування 12-15 процедур.

Приклади призначення показання.

1. Хвойн ванни. Температур води Зб-З70С Тривал сть процедури 10-15 хвилин. Щоденно. Курс л кування 10-15 процедур. Показання: диск нез я жовчних шлях в функц ональн розлади шлунку, нервово циркулярна дистон я, неврастен я, г пертон чна хвороба 1-II стад , синдром перевтоми, 6езсоння.

2. Скипидарна ванна. Температура води 36°-370С. На ванну беруть 15 мл скипидару, п сля кожно зб льшують, к льк сть скипидару на 5 мл. Тривал сть Процедури 10-15 хвилин, через день. Курс л кування 6-10 процедур. Показання: обл теруючий атеросклероз периферичних судин, радикул т, деформуючий артоз.

Сульф дн ванни. На багатьох курортах кл н ках використовують штучно приготован сульф дн ванни. Для приготування використовують реакц ю м ж сульф том натр ю хлористоводневою кислотою при Рh води 6,0-6,4 (кисле середовище). При цьому вид ля ться с рководень, який розчиня ться в вод . Л кувальна концентрац я повинна бути в д 10 мг/л до 100 мг/л. Для приготування сульф дно ванни на 200 л мацестинського типу з концентрац ю с рководню потр бно: хлористого натр ю - 1020 г; г дрокарбонату натр ю - 27 г; сульф ду натр ю - 47 г; хлористоводнево кислоти (густина 1,14) 110 мл. Розчин роблять у зазначеному порядку.

Основн механ зми терапевтично д сульф дних ванн обумовлен наявн стю в льного с рководню.

1. С рководень сульф ти проникають через шк ру, слизов оболонки, дихальн шляхи в орган зм подразнюють нервов рецептори. При цьому утворюються б олог чно активн речовини (г стам н, ацетилхол н та нш ).

2. П сля занурення в сульф дну ванну виника рефлекторне розширення кап ляр в, прекап лярних артер й та субкап лярних вен. В виникненн г перем мають значення г стам нопод бн речовини та вазомоторн центри. Г перем я шк ри п сля виходу з ванни збер га ться протягом 2-3 хвилин. Активна г перем я стимулю : процеси регенерац в шк р та внутр шн х органах через метамерну ннервац ю. При цьому зм ню ться кровонаповнення внутр шн х орган в. Паралельно спов льнюються серцев скорочення, довшою ста д астола, зб льшу ться к льк сть циркулюючо кров .

3. М сцеве прийняття сульф дних ванн покращу рухому функц ю миготливого еп тел ю та виклика г перем ю слизових оболонок. Тому використовують нгаляц , кл зми, проминання, полоскання з сульф дною водою для л кування хвороб верхн х дихальних шлях в, ротово порожнини, прямо кишки, статевих орган в.

4. П д виливом сульф дних ванн посилюються процеси обм ну речовин за рахунок активац сульфг дрильних фермент в. При цьому п двищу ться функц я симпато-адреналово системи, покращу ться мунолог чна реактивн сть, в кл тинах енерг йно проходять окисно-в дновн реакц . Покращу ться тканинне дихання.

Показаннями для використання сульф дних ванн захворювання к стково-м'язового апарату, нервово системи, хвороби орган в кровооб гу та шк ри, хрон чна нтоксикац я солями важких метал в, хрон чн запалення сечостатевих орган в.

Температура води в ванн 36-370С. Вм ст с рководню в д 50 до 150мг/л. Тривал сть процедури 10-15 хвилин. Курс л кування 10-15 процедур.

Морськ ванни. Для приготування використовують ропу морсько води або с ль, яка була випарувана. На 200 л пр сно води беруть в д 1 до 10 кг сол . Морськ ванни викликають сильну реакц ю з боку рецептор в шк ри, викликають морфолог чну зм ну еп дерм су. Вони посилюють обм н речовин, кровооб г, прискорюють регенерац ю тканин, сприяють загартовуванню орган зму. Морськ ванни можна призначати для самост йного курсу л кування хворим з захворюваннями периферично нервово системи, ж ночих статевих орган в, к стково-м'язового апарату або при п дготовц чи наприк нц грязел кування. Температура води в ванн - 36-370С, тривал сть 10-15 хвилин, через день. Курс л кування 10-15 процедур.

Йодобромн ванни. Для приготування використовують пр сну воду, яка ма температуру 35-370С. В н й розчиняють 2 кг хлориду натр ю, 10 г йодного натр ю (кал ю) 25 г бром ду кал ю (натр ю). Старанно розм шують. П дчас прийому ванни йод бром проникають через неушкоджену шк ру йод накопичу ться в щитовидн й залоз , а бром в г поф з . Ванни нер дко викликають г потензивну д ю, нормал зують функц ю центрально нервово системи та щитовидно залози. Добре переносяться хворими. Використовуються при захворюваннях системи кровооб гу, к стково-м'язово , нервово та ендокринних систем. Температура води в ванн 36-370С, тривал сть 10-15 хвилин, через день або 2 дн п дряд з перервою на 3 дн . Курс л кування 15-20 процедур.

Хлоридн натр в ванни (сольов ). Для ванн використовують природн хлориди натр в води або х готують штучним шляхом. Хлорид натр ю в к лькост 3-5 кг висипають в м шок п дв шують на кран. Через нього пропускають гарячу воду до повного розчинення. П сля цього доводять температуру в ванн до 36-370С.

Велика щ льн сть води сприя покращенню рух в в м'язах та к нц вках, в дбува ться дег дратац я поверхневих шар в шк ри. П сля прийому ванни на шк р утворю ться "сольовий плащ", який подразню рецептори шк ри, виклика посилення кровооб гу та обм ну речовин. Хлорид натр ю виклика десенсиб л зуючу, протизапальну протибольову д ю, покращу ться мунолог чна реактивн сть та функц ональний стан центрально нервово системи. Ванни тривал стю 10-20 хвилин при температур води 36-380С призначаються через день хворим з захворюваннями к стково - м’язового апарату, кровооб гу, периферично нервово системи, шк ри обм ну речовин.

Приклади призначення показання.

1. Сульф дн ванни. Температура води 36-37°С. Тривал сть процедури 8-15 хвилини. Через день. Курс л кування 12-15 процедур. Показання: обл теруючий атеросклероз судин нижн х к нц вок, безпл ддя, ревмато дний пол артрит, пол неврит, псор аз, нфантил зм ж ночих статевих орган в.

2. Морськ ванни. Температура води 36-37°С. Тривал сть процедури 10-15 хвилин. Через день. Курс л кування 10-12 процедур.

Показання: хрон чний гастродуоден т, холецистит, загальне загартовування, ревмато дний неспециф чний артрит.

Ванни з дом шками газ в. Газов ванни це ванни з м нерально або пр сно води, перенасичен газом, що вид ля ться у вигляд бульбашок. Останн ос дають на шк р хворого, а пот м вив трюються, роблячи при цьому "дотиковий масаж" подразнюють рецепторний апарат шк ри. Кр м цього, в дбува ться також "температурний масаж" через р зницю температур м ж газом водою. Х м чний вплив в дбува ться на рецептори шк ри, а також за рахунок проникнення газ в в кров. В л кувальн й практиц застосовують вуглекисл , азотн , киснев "перлинн " ванни.

Вуглекисл ванни. Вм ст вуглекислого газу в вод склада в д 0,7-1,0 г/л. Насичення пр сно води вуглекислим газом, можна проводити х м чним або ф зичним способом. Для ф зичного насичення використовують апарат АН-9. Насичена вуглекислим газом вода поступа через шланг в ванну, п сля чого ванну заповнюють до необх дно к лькост з температурою води 33-360С.

Основн механ зми ф з олог чно терапевтично д вуглекислих ванн.

1. На поверхн т ла хворого утворю ться "с тчата сорочка" з бульбашок вуглекислого газу, як зб льшуються в розм р в дриваються, роблячи при цьому легке тактильне подразнення. В результат зм ню ться стан рецепторного апарату шк ри в центральну нервову систему надходять слабк мпульси, як сприяють розвитку тормозних процес в. Кр м цього подразню ться терморецептори шк ри, знижу ться температура кров охолоджу ться орган зм, а судини шк ри розширюються.

2. Наявн сть в вод м неральних солей зб льшу дифуз ю вуглекислого газу через шк ру та слизов оболонки у внутр шн середовище орган зму. При цьому подразнюються екстеро- нтерорецептори, ефекторн утворення симпатично парасимпатично нерпово системи, утворюються б олог чно активн речовини г стам н, серотон н, ацетилхол н та нш . Шк ра червон , розширюються кап ляри тоненьк артер , зб льшу ться к льк сть функц онуючих кап ляр в, що призводить до зб льшення на 30% маси циркулюючо кров .

3. Вуглекислота, яка вив трю ться з ванни, разом з пов трям поступа через леген у внутр шн середовище орган зму через дихальний центр виклика поглиблення дихання, зб льшу ться об' м легенево вентиляц , спов льню ться ритм серцевих скорочень, зб льшу ться фаза д астоли, створюються умови для в дпочинку серцевого м'яза.

Вуглекисл ванни призначають хворим з захворюваннями системи кровооб гу (вади розвитку м трального аортального клапан в, г пертон чна г потон чна хвороби, нейроциркуляторна дистон я, шем чна хвороба серця нш ). Звичайно вуглекисл ванни призначають з температурою води 35-360С, тривал стю 6-8 хвилин, через день або 2 дн п дряд з нтервалом на 3 день. Температуру води можна поступово знижувати до 30-330С. Час перебування в ванн зб льшують до 12 - 15 хвилин, Курс л кування 10-15 процедур.

Азотн ванни. Спочатку ванну заповнюють на 1/3 гарячою водою, а пот м до не додають перенасичену азотом холодну воду, яку одержали в апарат АН-9 з балон в, що м стять азот. При зануренн в ванну температура води 34-360С шк ра вкрива ться бульбашками, котр викликають механ чне подразнення. Терм чне подразнення в дбува ться за рахунок р зниц температур м ж азотом (20°С) та водою (360С). Х м чний вплив на судини шк ри виклика спочатку короткотерм нове звуження судин шк ра ста бл дою, а пот м розширюються кап ляри шк ра червон . Азотн ванни впливають винятково на нервову систему, викликають заспок йливу, протибольову десенсиб л зуючу д ю.

Ванни призначають при г пертон чн й хвороб І II стад , тиреотоксикоз , неврастен . Тривал сть ванн 10-15 хвилин. Процедури проводять через день. Курс л кування 10-12 процедур.

Киснев ванни. Для ванн використовують пр сну воду, яку насичують киснем п д тиском 1,5-2,5 атм. за допомогою апарату для насичення. Концентрац я кисню в ванн склада , 50-60 мг/л. П д час прийому ванни п двищу ться попадання кисню в орган зм як через дихальн шляхи, гак через шк ру (5-7%). Це сприя л кв дац г покс , яка може виникати при деяких захворюваннях орган в кровооб гу (г пертон чна хвороба, атеросклероз нш ). Температура киснево ванни 36-370С. Тривал сть. ванн 10-20 хвилин. Процедури проводять щоденно або через день. Курс л кування 12-15 процедур.

"Перлинн " ванни. Готують шляхом пропускання пов тря п д тиском 1-2 атм. через спец альну с тку, яку розм щують на дн ванни, пр сною водою. С тка ма дерев'яний каркас, м ж яким розташован металев трубочки з великою к льк стю маленьких отвор в. Трубки з' днан через гумовий шланг з компресором, який пода пов тря к мнатно температури п д тиском. Бульбашки пов тря викликають механ чний та контрастний температурний вплив на шк ру. Ванни призначаються при синдромокомплекс втоми, неврастен , при деяких функц ональних захворюваннях системи кровооб гу. Температура "перлинно " ванни 35-360С. Тривал сть ванн 10-15 хвилин. Процедури проводять щоденно або через день. Курс л кування 12-15 процедур.

Промивання та зрошування кишковика.

П дводне субаквальне промивання кишковика. Хворому, який знаходиться в ванн мн стю 400-600л. заповнюють водою з температурою 36-37С. Процедуру роблять зранку п сля опорожнення кишковика. Л кувальний резервуар заповнюють розчином хлориду натр ю, сульфату магн ю або в дваром ромашки. Трубка для п дведення л кувально води з стерильним наконечником знаходиться в центр с дла ванни, який вводять в пряму кишку. П сля цього хворий с да на гумовий шар витягу ноги.

П сля 5 хвилинного перебування в ванн , коли наступа розслаблення м’яз в, хворому вводять 1-1,5 л. л кувально води. Пот м в н виганя . Так проводять б ля 4-5 раз. Загальна тривал сть процедури 20-40 хвилин. П сля процедури ванну вс в н й частини дез нф кують 10% рзчином хлорам ну.

При субаквальних промиваннях кишковика виводять фекал , слиз, гази токсичн речовини. Це в дпов дно зменшу процеси запалення, брод ння гниття в шлунково - кишковому тракт , нормал зу ться секреторна моторна функц я, покращу ться обм н речовин.

Субаквальне промивання кишковика виконують 2-3 рази на тиждень. Курс л кування 6-8 процедур. Показаннями для призначення диск нез я жовчних шлях в, функц ональн розлади шлунку, хрон чн закрепи та кол ти, шк рн хвороби, профес йна нтоксикац я. Субаквальне промивання кишковика протипоказано ваг тним, при наявност в анамнез пол па, кровотеч , кишково непрох дност , виразково хвороби шлунка.

Промивання та зрошування кишковика хворого в сидяч й позиц ( за А.П. Парфеновим). Кишкове промивання без занурення хворого в ванну б льш рац ональним виключа забруднення шк ри. Для цього на ун таз закр плюють металеву трубку на не одягають гумовий наконечник. Хворий вводить наконечник в пряму кишку через систему трубок л кувальна вода пода ться з резервуару, як при п дводному промиванн . Зв льнення кишковика в дбува ться б льш ф з олог чним шляхом тому завжди достатн .

Кишков промивання та зрошування ( за Б.С. Ленським). Це промивання проводять в лежачому стан на кушетц . П д клубом хворого розм щують гумове судно. Із спец ального резервуара, п дв шеного на висот 100 см. над кушеткою, л кувальна вода через систему трубок на наконечник поступа в пряму кишку виходить через в дгалуження тр йника в п дкладне судно. В процес зрошування зонд перем щу ться на глибину 40-50 см.

Показання для призначення сухих промивань кишковика на ст льц в лежачому стан , так як для п дводного субаквального промивання кишковика.

Приклади призначення показання.

П дводне субаквальне промивання кишковика. Температура л кувально води 39-410С (наст й ромашки). Температура води ванни 36-370С. Л кувальну воду вводити порц ями по 0,5-1,5 л, 1-3 процедури по 5-10 л, а наступн - до 2,0-2,5 л. Тривал сть процедури 20-30 хвилини. Процедури проводять 2-3 рани на тиждень. Курс л кування 6-8 процедур.

Показання дискенез я жовчних шлях в, функц ональн розлади, холецистит, хрон чний кол т, гепатит.

Купання в бан . Сауна, вплив на орган зм, правила прийому сауни, протипоказання.

Сухопов тряна баня сауна представля собою по днану процедуру, яка включа в себе цикл чний вилив на орган зм сухого пов тря високо температури наступне охолодження в вод або в пов тряному середовищ .

Користування банями найдавн шою популярною традиц ю людства. За останн роки велику популярн сть серед населення всього св ту набули ф нськ бан -сауни. При знаходженн в саун на людину д сухе нагр те пов тря з температурою в д 600С до 100°С при в дносн й вологост 10-15%. В зв'язку з цим сауна широко використову ться не т льки з г г н чною метою, але в якост л кувально-проф лактичних процедур. Таким чином, сауну можна в дв дувати не т льки здоровим людям, але хворим за рекомендац ю л каря п д спостереженням медперсоналу.

П д час перебування в термокамер спостер га ться сильне нагр вання шк ри людини, при цьому оболонка нагр ва ться до температури 40-460С, а глибок тканини ядро до 38-400С. П д впливом гарячого пов тря розширюються судини шк ри, п двищу ться приток кров до к нц вок, значно зменшу ться оп р судин в дпов дно знижу ться д астол чний тиск. Частота серцевих скорочень зб льшу ться до 100-160 удар в за хвилину. У здорових людей зм ни серцево-судинно системи в дбуваються на р вн ф з олог чною навантаження. У людей з серцево-судинними захворюваннями ( шем чна хвороба серця, г пертон чна хвороба) сауна при тривалому навантаженн може викликати порушення коронарного кровооб гу, появи екстрасистол чних аритм й, п двищення артер ального тиску. Разом з тим, деяк спец ал сти вважають, що сауну можна використовувати через 6 м сяц в п сля перенесеного нфаркту м окарда.

При вдиханн гарячого пов тря сауни покращу ться кровооб г метабол чн процеси в легенях. Тепло сприя розслабленню дихальних м'яз в та гладеньких м'яз в бронх в, покращу ться рухом сть реберних суглоб в. Виника виражений бронхол тичний ефект, покращуються показники вентиляц леген в, зб льшу ться засво ння кисню. Застосування сауни значно зменшу частоту виникнення грипу нших респ раторних нфекц й.

Сауна стимулю д яльн сть ендокринних залоз (щитовидно , наднирник в, п дшлунково ), позитивно вплива на стан центрально нервово системи, д заспок йливо, виклика оптимальний психоемоц йний стан. Із орган зму виводиться в д 200 до 2100 мл води та они N+, СІ, К+, Мg2+, а також сечовина, молочна, ван л нмигдальна нш ам нокислоти. Тому п д час прийому сауни рекомендують в льне приймання р дини.

Сауна також широко використову ться при запальних та дегенеративно-дистроф чних захворюваннях суглоб в. Вона п двищу мунолог чну реактивн сть, корегу метеопатолог чн реакц , нормал зу стан периартикулярних м'яз в.

Хворим з ревматизмом потр бно прид ляти особливу увагу при охолодженн , так як вони дуже чутлив до холоду у них знижен адаптивн можливост . При сильному охолодженн найб льш виражен зрушення в дбуваються у хворих з стенокард ю г пертон чною хворобою. Тому у них душ повинен бути ндиферентний або використовувати м'як охолоджуюч властивост пов тря.

Сауна виклика тренування важливих регулюючих систем орган зму людини, рац онально перебудову адаптивн реакц , сприя п дтриманню основних ф з олог чних функц й на оптимальному р вн . П д час прийому сауни в орган зм людини в дбува ться три основних пер оди:

адаптац я.

нтенсивне глибоке прогр вання;

вих д з г пертерм .

В першому пер од нагр ваються поверхнев тканини орган зму, через 3-7 хвилин почина ться потовид лення. В другому пер од накопичення тепла в орган зм продовжу ться виника нагр вання "ядра". Потовид лення ста нтенсивним, з великою напругою працю кард оресп раторна система та механ зми ф зично терморегуляц . При неправильному дозуванн теплового навантаження в цьому пер од може виникнути тепловий удар. В третьому пер од охолоджуюч фактори виводять орган зм з стану г пертерм . В цьому пер од важливе значення ма виб р оптимальних умов охолодження, як б виключили можлив сть застуди та напругу ф з олог чних функц й (таблиця 3).

Будь-яка сауна повинна мати 2 прим щення термальну камеру прим щення для охолодження т ла. В громадських саунах додатково обладнано ще дек лька прим щень. В термальних камерах повинно бути не менш 2 м2 на людину.

Таблиця 1.

Схема проведення сауни при слабкому тепловому навантаженн (За В.Я.Крамським, 1985)

Пер оди приймання спеко-пов тряно процедури

Елементи його виконання М сце виконання елемент в процедури Температура середовища °С Тривал сть процедури хвилини 1. Пер од адаптац Теплий г г н чний душ. Душова 37-38 2-3 Висушування, 1-е зважування. К мната для в дпочинку 22-25 2-3 2 зах д з нтервалом 10-15 хвилин в термокамеру. 1 полиця 50-60 5-6 В дпочинок охолодження на пов тр . К мната для в дпочинку, веранда 22-25 15-20 2. Пер од основного прогр вання 1 -й зах д в термокамеру. 1 полиця 50-60 7-10 В дпочинок охолодження на пов тр . К мната для в дпочинку, веранда 22-23 15-20 2-й зах д в термокамеру. 1 полиця 50-60 5-7 В дпочинок охолодження на пов тр . К мната для в дпочинку, веранда 22-23 15-20 3-й зах д в термокамеру. 2 полиця не б льше 60-80 5-7 В дпочинок охолодження за допомогою води, пот м на пов тр . басейн 28-32 2-3 4-й зах д в термокамеру 1 полиця 50-60 3-5 3. Пер од пропот вання зак нчення охолодження Охолодження в басейн або п д душем 28-32 2-3 Охолодження пропот вання на пов тр , прийняття р дини (150-200 мл) 2-е зважування. К мната для в дпочинку 22-23 15-20

Ст ни та стеля термально камери покривають адсорбуючим деревом (в льха, осика, сосна, тополя). Дерево не можна покривати лаком. Двер в дкриваються назовн , висота термально камери 220-260 см. В н й розташован 2 або З дерев'ян полиц висотою 40-50 см. Джерелом тепла в термокамер п ч, яка обкладена кам нням температура в як й колива ться в д 600С до 1000С при в дносн й вологост 5-15%. Для дотримання м крокл матичних умов аерох м чного складу пов тря в термокамер в воду, якою поливають кам ння добавляють спочатку нашатирний спирт, котрий вбива вс запахи, а пот м наст й м'яти, евкал пту, ромашки, листя берези чорно смородини, липовий цв т. В п дготовлен й саун виника хороший потог нний ефект легко диха ться тому, що пов тря насичене в д' мними онами, як дарують бадьор сть, хороше самопочуття. Для п дтримання концентрац кисню (21-26%) вуглекислого газу (0,03%), потр бно вологост (5-15%) видалення випарувань необх дна хороша вентиляц я.

Поряд з термокамерою повинн бути додатков прим щення: роздягальня, к мната для в дпочинку, душова, басейн, туалет. В дв дувач сауни повинн уникати пере дання перед процедурою, обов'язково прийняти теплий душ, в термокамер одягнути фетровою капелюха, якщо користуються березовим в ником рукавички. В ник повинен бути вологим, спочатку не доторкатись ним до шк ри, а пот м опускати його на м'язи, суглоби та в ддален д лянки шк ри. При цьому виника легке почуття поколювання н в якому випадку оп ку. Якщо у в дв дувача сауни спира дихання, виникло серцебиття, паморочиться голова, нудить, виникли маленьк "мушки" перед очима, звинить в вухах, то потр бно швиденько вийти в прохолодне прим щення. Голосно розмовляти в саун не бажано. Вс емоц , весь настр й сконцентруйте на при мних в дчуттях. Дихайте! Розслабтеся! Н чим себе не в двол кайте. В саун потр бно намагатись досягти хорошого потог нного ефекту та тренування терморегуляц йних механ зм в, суворо дозувати навантаження теплом та холодом.

Сауна належить до сильнод ючих процедур, тому умови використання повинн бути ндив дуальними залежно в д в ку, стану здоров'я, наявност того чи ншого захворювання, загартування. Теплов навантаження можуть скорочуватися або зб льшуватися, а охолодження, в дпов дно, може бути, швидке або поступове. Для укр плення здоров'я та загартування сауну приймають 1 раз на тиждень протягом 3-5, м сяц в. Сауна г пертермальною процедурою, адекватн сть, навантаження яко склада 100 Вт. Тому сауна може по днуватися т льки з ручним масажем, г дромасажем, л кувальною г мнастикою та мануальною терап ю.

Показання: захворювання бронхолегенево системи (бронх ти, синус ти, ларинг ти, стан п сля перенесено пневмон , бронх альна астма); захворювання серцево-судинно системи (вегето-судинна дистон я, г пертон чна хвороба І-ІІ стад й, ревматизм серця в неактивн й стад , пом рно виражен порушення периферичного кровооб гу); захворювання пошкодження опорно-рухового апарату (насл дки травм, деформуючий остеоартроз, хрон чн запалення дегенеративно-дистроф чн захворювання суглоб в); остеохондроз хребта з кор нцевим синдромом; захворювання нирок сечовид льних шлях в (хрон чний неспециф чний цистит, простатит, хрон чний гломерулонефр т); хрон чний холецистит, ожир ння.

Протипоказання: загальн протипоказання для ф з отерап , в тому числ злояк сн пухлини, нфаркт м окарду до 6-12 м сяц в, захворювання кров , загальний атеросклероз, еп лепс я, постромбофлеб чний синдром тривал стю менше З м сяц в, хвороба Парк нсона, виражен нервово-вегетативн зрушення, в к 65-70 рок в, порушення ритму та пров дност (часта екстрасистол я, миготлива аритм я, атр овентрикулярна блокада), бронхоектатична хвороба.

КЛАСИФІКАЦІЯ ДУШІВ

Показники Назви душ в та х характеристика За площею впливу на т ло Загальн все т ло, кр м голови.

М сцев д лянка живота, попереку, промежини, нижн х к нц вок. За направленням водяного струму Нисх дн , горизонтальн , висх дн , зм шан .

За тиском водяного струму Низького тиску (до 1 атм),

середнього тиску (до 2 атм),

високого тиску (до 3 атм). За режимом водяного струму Нерухом (стаб льн ), рухом (лаб льн ). За температурою води Холодн в д 15 до 100, прохолодн в д 24 до 160, тепл в д 31 до 400, гаряч в д 40 до 42-450, холодний струм в д 20 до 15-100. За формою водяного струму Пиловий, дощовий, голковий, циркулярний, в ялопод бний, струминний. За сум сн стю з ншими ф з отерапевтичними процедурами Душ-масаж.

КЛАСИФІКАЦІЯ ВАНН

Показники Назви ванн Характеристика Об( м води Загальн В ванн , що м стить 200-250 л води, знаходиться все т ло до р вня соск в Поясничн В ванн , що м стить 120-150 л води, знаходиться нижня половина т ла до пояса Тазов В ванн , що м стить 30 л води, знаходиться область таза в д пупка до середньо третини бедер Ручн В невелик й ванн , що м стить 10-12 л води, знаходиться:

а) кисть до середньо або верхньо третини передпл ччя;

б) л ктьовий суглоб в д середньо третини плеча до середини передпл ччя;

в) рука до середньо або верхньо третини передпл ччя. Ножн В невелик й ванн , що м стить 15-20 л води, знаходиться стопа до середньо або верхньо третини гом лки. Температура води Дуже холодн Нижче 200С. А. Пост йна на протяз процедури Холодн 26-270С Прохолодн 32-270С Індферентно температури 35-330С Тепл 36-380С Гаряч 39-400С Дуже гаряч 41-420С Б. Зм нююча на протяз процедури Ванни висх дно температури (за Гауффе) Ручна чи н жна ванна з поступовим п двищенням температури води в д 36-370С до 430С Ванни контрастно температури Багаторазове чергування гарячо (42-450С) та холодно (12-100С), н жно або ручно ванни Х м чний склад води А. Простий Пр сн З звичайно води Б. Складний а) М неральн :

солян Вм ст морсько або поварено сол 1-6 кг на 200 л води Рапн Вм ст морсько або поварено сол 20-30 кг на 200 л води лужн Вм ст соди 0,5-0,75 кг на 200 л Соляно-лужн По днання соляно та лужно ванни б) Ароматичн :

хвойн Вм ст хвойного екстракта: р дкого 100 мл, в порошц 50-100 г, в таблетках 1-2 табл. на 200 л води. Хвойно-солян По днання хвойно та соляно ванн в) Обвол куюч : крохмальн Вм ст крохмалю 0,5-1,5 кг на 200 л води миндальн Вм ст миндальних вис вок 0,5-1,5 кг на 200 л води г)Л карьк : марганцов З марганцевокислим кал м до забарвлення води в св тло-ф олетовий кол р г рчичн З г рчичним порошком з розрахунком 100 г на в дро води (12 л) д) газов :

вуглекисл Вм ст вуглекислого газу не меньше 0,75 г на 1 л води С рководнев Вм ст с рководню не меньше 10 мг в 1 л води Радонов Вм ст радону не меньше 50 одиниць Махе в 1 л води Киснев Насищен киснем при тиску не нижче 1,5 атм Пов тряно-азотн Насищен здавленим пов трям при тиску не меньше 1,5 атм Перлинн Насищен пов трям при тиску 1-2 атм По днання ванн з н. водними процедурами Нап вванни Сидяча ванна з обливанням та розтиранням Субаквальн Сидяча ванна з кишковим промиванням

ХАРАКТЕРИСТИКА ОСНОВНИХ ВАНН

Назви ванн Основний компонент Вм ст основного компоненту Солян (морськ ) Поварена (морська с ль) 10-20 г/л Йодобромн Кал ю бромид

Натр ю бромид 25 г. на ванну

10 г. на ванну Сульф дн С рководень (сульф ди) 50/150 мг/л Вуглекисл Вуглекислота 1-2 г/л Киснев Кисень 30-40 мг/л Азотн Азот 20-25 мг/л Скипидарн Скипидарна емульс я 20-70 мл. на ванну Хвойн Хвойний екстрат Р дкий 100 мл. на ванну.

Порошковидний 50-70 г. на ванну Радонов Радон його доч рн продукти 36,4 109,2 нКи/л

Бальнеолог я як розд л курортолог .

Головн бальнеолог чн групи м неральних вод.

Бальнеотерап я призначення з л кувальною ц ллю натуральних або штучно приготованих м неральних вод. Л кувально-м неральн води природн води, як м стять в п двищених концентрац ях т чи нш м неральн , р дше орган чн , компоненти, як мають ф зичн властивост (рад оактивн сть, реакц ю середовища), завдяки чому ц води оказують на орган зм людини д ю, яка в др зня ться в д д пр сно води.

Л кувальн води оц нюються за наступними показниками:

газовий склад ступ нь газонасиченост ,

вм ст б олог чно активних м кроелемент в орган чних речовин,

рад оактивн сть,

загальна м нерал зац я,

онний склад,

температура,

рН.

М неральн води в др зняються в д звичайно води х м чним складом, запахом, смаком, температурою. М неральн води утворюються в надрах земл : при проходженн через породи вода розчиня х при певному тиску, температур , наявност р зних газ в, м кроелемент в т. п. Х м чний склад часто наст льки складний, що штучним шляхом створити м неральну воду вда ться не завжди.

Запропоновано р зн класиф кац м неральних вод. За класиф кац ю В. В. Іванова, Г. О. Невра ва м неральн води д лять на 10 основних бальнеолог чних груп:

Води без специф чних компонент в, л кувальна д я яких залежить в д вм сту в них он в м неральних речовин.

Вуглекисл води.

Сульф дн (с рководнев ).

Води, як м стять зал зо, миш’як, з високим вм стом марганцю, м д , алюм н ю, цинку, свинцю.

Води бромн , йодн , йодобромн .

Радонов (рад оактивн ) води.

Миш’яковм сн води.

Кременист терми.

Борвм сн води.

Слабо м нерал зован води з високим вм стом орган чних речовин.

Для в днесення м неральних вод до т чи ншо бальнеолог чно групи використовують по днання к льк сних показник в та ознак:

Загальна м нерал зац я вод (сумарний вм ст розчинених компонент в).

Іонний склад м неральних вод.

Газовий склад та газонасичен сть.

Вм ст в вод терапевтично активних компонент в (м неральних та орган чних).

Рад оактивн сть вод.

Активна реакц я води, яка характеризу ться величиною рН.

Температура води.

По загальн й м нерал зац води д ляться:

Слабо м нерал зован до 2г/л

Мало м нерал зац 2-5г/л.

Середньо м нерал зац 5-15 г/л.

Високо м нерал зац 15-35 г/л.

Розсоли 35 150 г/л

М цн розсоли б льше 150 г/л.

В залежност в д температури на злив д ляться на:

Дуже холодн в д 0 до 4 0С

Холодн в д 4 до 200С.

Слаботермальн в д 20 до 350С.

Термальн в д 35 до 420С.

Дуже термальн б льше 420С

В залежност в д рН м неральн води д ляться

Сильно кисл до 3,5.

Кисл 3,5-5,5.

Слабо кисл - 5,5-6,8.

Нейтральн 6,8-7,2.

Слабо лужн 7,2-8,5.

Лужн б льше 8,5.

Велике значення ма онно сольовий склад м нерально води, зокрема:

Ан они г дрокарбонати, карбонати, сульфати, хлор.

Кат они кал й, натр й магн й, кальц й.

М кроелементи зал зо, йод, бром, кобальт, цинк, м дь, марганець, кремн й.

Для характеристики х м чного складу М. Г. Курлов запропонував просту наочну формулу, у як й х м чний склад води представлено у вигляд умовного дробу. Основн параметри записуються в формулу Курлова. Спочатку визначають вм ст газу в 1 л води в гр.; загальну м нерал зац ю; пот м в вигляд дроб в записують ан они в чисельник та кат они в знаменнику, п сля дроб в вказують вм ст б олог чно активних речовин в г/л, рад оактивн сть в Бк/л, рН, температуру.

Н2S 0/032 M 2,1 SO492 (HCO36) рН 7,6 Т 10,3

Ca 95 (Mg 3)

(с рководнева сульфатно кальц ва мало м нерал зована слабо лужна холодна вода)

Води без специф чних компонент в, л кувальна д я яких залежить в д вм сту в них он в м неральних речовин.

Ця група вод об’ дну р зн по онному складу з м нерал зац ю в д 1 до 300 г/л (розсоли б льше 300г/л в курортолог не використовуються). Вони складають основну масу вод:

Сульфатн та сульфатно магн в р зного кат онного складу сульфатно магн в , сульфатно кальц в , Для л кувального внутр шнього застосування сульфатно хлоридн та сульфатно г дрокарбонатн води.

Хлоридн , р зн по кат онному складу натр ва, кальц в та магн в . М стять високу концентрац ю брому. По м нерал зац в д мало м нерал зац до розсол в 270 г/л. По газовому складу азотн та азотно метанов .

Вуглекисл води.

Найб льш ц нн в л кувальному в дношенн , використовують як питн (столов , л кувально столов та л кувальн ) та бальнеотерапевтичн . До вуглекислих вод в дносять п дземн води як м стять 0,5 г/л розчинено вуглекислоти, вм ст може досягати до 40г/л.

По х м чному складу р зн :

Г дрокарбонатно кальц в (магн в , натр в , хлор дно - натр в ).

Сульфатно кальц в (натр в )

Хлоридно натр в (натр во кальц в , г дрокарбонатно натр в ).

Величина м нерал зац м ня ться в д 1-5 до 15-35 г/л та б льше.

Важливою особлив стю цих вод наявн сть широко гами м кроелемент в, в т.ч. б олог чно активних кремнекислоти, миш’яку, зал за, бора, л т ю, цез ю, руб д ю, ртут , фтору, герман я.

Сульф дн (с рководнев ) води.

Сульф дн води р зн по онному складу концентрац с рководню та м нерал зац . В д слабо м нерал зованих до розсол в 600г/л, в д слабо сульф тних 10-50 мг/л с рководню до 2000мг/л. По онному складу хлоридн , сульфатно кальц в , сульфатно магн во кальц в , сульфатно хлоридн натр в та г дрокарбонатно хлоридн натр в .

4. Зал зист води

До цих вод в дноситься води з сумарним вм стом зал за б льше 10мг/л. По газовому склад води азотн та вуглекисл , рН 1,5-3,0 характеризуються в основному сульфатним або хлоридно сульфатним складом та складним по днанням в кат онн й частин алюм н й м дь цинк, вм ст зал за до сотень мг/л.

Найб льш розповсюджен вуглекисл зал зист води:

Г дрокарбонатн магн во кальц в та натр во- магн во- кальц в слабо м нерал зован 1-3г/л

Сульфатно г дрокарбонатн магн во кальц в , натр в мало м нерал зац 2-5 г/л.

Хлоридно г дрокарбонатн натр в кальц во натр в мало м нерал зован 3-7 г/л.

Виключення г дрокарбонатно натр в (тип Боржом ) в високо м нерал зованих 15-35 г/л хлоридно натр вих.

5. Води бромн , йодн , йодобромн .

Л кувальне застосування ц групи вод визнача ться наступними пороговими величинами:

Для брому 25 мг/л.

Для йоду 5мг/л.

Бром, як правило, супутником йоду, йодн води з низьким вм стом брому зустр чаються р дко. По складу вони в основному хлоридно натр в , кальц во натр в або кальц в розсоли. Розчинен гази в основному азот, метан, нколи с рководень чи вуглекислота.

Високий вм ст йоду зустр ча ться як в розсолах, так в менше м нерал зованих водах. По х м чному склад це хлоридно натр в та г дрокарбонатно хлоридно натр в води, по газовому склад метанов , нколи с рководнев чи вуглекисл .

Кременист термальн води

До них в дносяться води з вм стом кремн во кислоти б льше 50 мг/л температурою б льше 35С. В основному це вуглекисл чи азотн терми районах вулкан чних процес в Закавказз , Пам р, Прибайкалл , Приамур’ , Камчатка.

Азотн кременист термальн води низько м нерал зованими до 0,5 г/л-1,0 г/л, р зко лужн - рН 8,5-9,5, висока температура в д 35-50С до 100-200С, висока концентрац я фтору, радону.

Вуглекисл кременист терми (Кавказ, Пам р, Тянь Шань, Камчатка). Вони мають б льш високу м нерал зац ю 3-7 г/л р дко до 15 г/л, температуру до 50-75С.

Метанов кременист терми зустр чаються р дко, по х м чному складу м нерал зац р зн в д слабо м нерал зованих (4-5г/л) до високо м нерал зованих б льше 15 г/л.

Розпод л кременево кислоти:

До 50 мг/л в слабо термальних 20-35С.

80-100мг/л при температур до 50С.

До 150 мг/л високо термальн води.

Миш’яковм сн води.

До ц групи в дносяться води з концентрац ю миш’яку б льше 0,7 мг/л. За ступенем збагачення д ляться :

Слаб вм ст миш’яку в д 0,7 до 5,0 мг/л.

М цн вм ст миш’яку в д 5 до 10 мг/л.

Дуже м цн вм ст миш’яку б льше 10мг/л.

По х м чному складу д ляться:

Вуглекисл миш’яковм сн води - характеризуються р зним онним складом в д г дрокарбонатно натр вого кальц во натр вого до хлоридно натр вого з м нерал зац ю в д 3-5 до 20-35 г/л. Ц води м стять бор, кременеву кислоту, зал зо.

Кисл води рудничного типу з високим вм стом метал в (зал за, алюм н ю, м д , марганцю). По газовому складу вони азотн 86%.

Кисл , фумарольного типу по газовому складу с рководнево вуглекисл . По онному складу сульфатн , р дше хлоридн . М нерал зац я не перевищу 5 г/л. Концентрац я миш’яку склада 1-1,5 г/л

Бромн та йодобромн це хлоридно натр в води з м нерал зац ю в д 15 до 70-80 г/л. Вм ст миш’яку склада в д 0,8 до 1,5 мг/л.

Рад оактивн води (радонов ).

П дгрупа А радонов води простого складу, в яких радон диним л кувальним компонентом це холодн киснево азотн слабо м нерал зован води неглибоко циркуляц атмосферного походження, вм ст радону в них досяга сотень нК /л.

П дгрупа Б переважно на Кавказ , Середн й Аз , Алта . Найб льш розповсюджен азотн кременист лужн термальн води, як характеризуються невисокою активн стю 20 нК /л (Белокуриха).

Важливим в бальнеолог чному план вуглекисл слабо та середньо м нерал зован холодн та термальн води з концентрац ю радону в д 10-40 до 100-200 нК /л, з широким д апазоном д (Хм льник, П’ятигорську).

Борвм сн води.

До цих вод в дносяться п дземн води з концентрац ю мета борно кислоти не менше 50 мг/л. на Кавказ , Карпатах, Сахал н , використовують для ванн для пиття. Терапевтична д я визнача ться не бором, а онно сольовим складом або ншими б олог чно активними компонентами, без врахування д самого бору. Бор з яскраво вираженим б олог чною, фармаколог чною та токсичною д ю, в н вплива на процеси обм ну, антим кробною д ю, може викликати борн токсикози. По газовому складу вони вуглекисл , метанов азотно метанов , азотно вуглекисл , слабо вуглекисл гуморальн .

Х м чний склад.

Питн води д ляться:

Л кувально столов з м нерал зац ю в д 1 до 10 г/л.

Л кувальн в д 10до 15 г/л (або з м нерал зац ю менше 10г/л при наявност в них бальнеотерапевтично к лькост миш’яку, бору, та нших б олог чно активних компонент в)

В окремих випадках можливий прийом води з м нерал зац ю б льше 15 г/л в строго дозован й к лькост (Лугела, Батал нська).

Для питного л кування назначають води мало та середньо м нерал зац , води б льшо м нерал зац необх дно при прийому розводити. Води з м нерал зац ю менше 2 г/л можуть прийматися з л кувальною ц ллю, проте вони використовуються як столовий нап й, д ляться на природно м нерально столов води - в д 1 до 2г/л та природно столов води - до 1 г/л.

Велике значення ма онно сольовий склад м нерально води, зокрема ан они г дрокарбонати, карбонати, сульфати, хлор. Кат они кал й, натр й магн й, кальц й. М кроелементи зал зо, йод, бром, кобальт, цинк, м дь, марганець, кремн й.

Із г дрокарбонат в в м неральних водах част ше зустр ча ться двовуглекисл води натр ю, магн ю та кальц ю. Г дрокарбонати гальмують р вень кислотоутворення в шлунку це перша фаза х д . Проте, вступаючи в реакц ю з шлунковим соком г дрокарбонати утворюють вуглекислоту (друга фаза х д ), яка стимулю шлункову секрец ю. Г дрокарбонат води в основному лужн Луганська, Поляна Купель, Березовська.

Із хлорид в в м неральних водах зустр чаються хлориди натр ю, кальц ю, кал ю, магн ю. Іони хлору стимулюють утворення соляно кислоти в шлунку. До хлоридних вод в дносяться джерело 2 курорту Трускавець, Миргород, Куяльник, Мак вська 1, розсоли 1, 6 Моршин, Десна.

Із сульфат в в м неральних водах зустр чаються в вигляд с рчано кислих солей кальц ю Буковинська, натр ю Феодос я, магн ю. С рчано кисл сол натр ю та магн ю чинять виражений послаблюючий ефект, що обумовлю упов льнення процес в всмоктування в кишковику та посилення перистальтики (при запорах). Ц води мають жовчог нний ефект, сприятливий вплив сульфатних вод на функц ю печ нки, жовчного м хура поясню ться х д ю безпосередньо на функц ональний стан печ нково паренх ми, холестериновий та б лковий обм н. Мало м нерал зован сульфатн води гальмують шлункову секрец ю.

Натр й в д гра важливу роль в регуляц водного обм ну, визнача осмотичний тиск в тканинах, чинить виражений стимулюючий ефект на секреторний апарат шлункового тракту, жовчоутворення.

Кал й в дноситься до числа активатор в ряду ферментативних систем, посилю тонус та рухову активн сть шлунку та кишковика. Одним з основних депо для кал ю печ нка. Синтез гл когену в печ нц проходить при прям й участ кал ю. Вм ст - джер. 6 Моршин.

Магн й зустр ча ться р дко. Посилю активн сть ферменту п дшлунково залози трипсину. Чинить спазмол тичну д ю на жовчний м хур, сф нктер Од , обумовлю холек нетичний ефект. Знижу р вень холестерину в кров та жовч . Сульфат магн ю да послаблюючий ефект. Окр м того зменшу збудлив сть НС. М стять 20г/л магн ю води: Кримський Нарзан, Олеська, 3 Моршин.

Кальц й протизапальна та протиспастична д я. Буковинська, Келечин Закарпаття, 1 Шаян.

Наявн сть м кроелемент в в дносить м неральн води до специф чних:

Зал зист б льше 20мг/л. Келечин, Сойми, Кваси, Шаян, Мирон вна, Березовськ .

Йоду, л т ю 5мг/л.

Брому 25мг/л

Кремн ю 50 мг/л

Фтору 2мг/л

Миш’яку 1мг/л. Кваси, Шаян, Келечин.

Кобальт Трускавець 7 та 9.

Слабо м нерал зован води з високим вм стом орган чних речовин.

До м неральних вод типу Нафтуся в дносяться Трускавецьк , Шкловськ , Сходницьк , Мак вськ , Бориславськ , Збручанськ . Ц води слабо м нерал зован (не б льше 1г/л) г дрокарбонатно кальц во магн в , р дше натр в або кал в , м стять до 10-25 С орг. Б туми складають не б льше 35% в д валово к лькост орган ки.

Характерним для води типу Нафтуся наявн сть складного компоненту орган чних речовин, специф чних ф з олог чних груп м кроорган зм в висок терапевтичн якост .

В якост основних тест в б олог чно оц нки :

Жовчно утворююча функц я печ нки.

Вид льна функц я нирок.

Транспортна функц я кишковика.

Внутр ядерна перебудова речовин в кл тинах регенеруючо печ нки.

Л кувальний ефект пов’язаний з вм стом в них орган чних речовин та вм стом с рки, яка волод б окатал тичними властивостями, в залежност в д умов активують чи нактивують багато б ох м чних процес в.

Ц води волод ють високими антим кробними властивостями по в дношенню до патогенних для людини м кроорган зм в. Антим кробна д я пов’язана з наявн стю орган чних речовин.

Л кувальний вплив основних складових м неральних вод.

Складов води

Механ зм л кувально д

М неральн води

Г дро карбонати

Зменшують кислотн сть у шлунку у перш й фаз впливу, зб льшують й у друг й. П двищують д урез.

Айвазовська, Буковинська, Гогол вська, Лужанська, Поляна Квасова, Поляна Купель, Санжарська

Сульфати

Зменшують всмоктування в кишках, п дсилюють х моторику, стимулюють вид лення жовч

Кришталева, Нововоронцовська, Перлина г р, Трускавецька курортна, Феодос йська

Натр й

Стимулю секрец ю травних залоз

Миргородська, Багачанська, Броварська, Куяльник, Микола вська, Сакська, Херсонська

Кал й

Посилю тонус та моторику орган в травлення

Миргородська 2, Острозька, Серг вська, Чорноморська

Магн й

Стимуляц я гепатоб л арно системи. П дсилення вид лення азотистих речовин з орган зму

Андр вська, Зах дно-Словянська, Інгулецька, Кришталева, Л сова Поляна, Лужанська- 1, Олеська, Сн г рьовська, Стан славська

Кальц й

Антиспастнчна, протизапальна, в'яжуча д я на органи травлення.

Долина, Кельменецька, Кн сельчанка, Купянська, Олен вська, Олеська, Перлина г р, Сейми, Трускавецька курортна, Шаянська 1

Зал зо

Складова частина гемоглоб ну

Едельвейс, Келегинська, Нафтуся, Радвайка, Синев р

Йод

Активац я щитовидно залози, усунення йод-деф циту

Укра нська йодована

Бор

Сприя обм ну б лк в та вуглевод в

Голубинська, Івашк вська, Карпатська Квасова, Лужанська, Поляна квасова, Поляна купель, Сакська, Свалява

Кремн й

П дсилю ст йк сть сполучно тканини

Нафтуся, Нарцис, Под льськ джерела, Поляна Закарпатська, Радванка, Синев р, Ужгородська, Шаянська

Орган чн складов

Б огенна стимуляц я

Збручанська, Кришталева криниця, Новозбручанська, Перлина Под лля, Савлух-Су, Скол вська, Тавр йська, Товтри, Шкло

Методика прийому

М неральну воду п’ють натще 3-4 рази в день перед прийомом ж .

При захворюваннях ШКТ починають з ½ стакана поступово доводять до повно дози яка вирахову ться: доза прийому води 0,33 гр. на 1 кг. маси т ла разовий прийом, або 1% в д маси т ла добовий прийом,

При захворюваннях нирок доза становить 2% в д маси т ла.

При п двищен й чутливост до м нерально води рекомендують випити 20 мл за 15 30 хвилин до прийому основно порц .

В домашн х умовах пляшки з м неральною водою збер гають в горизонтальному положенн в темному м сц при температур 6-12С.

При хрон чному гастрит з п двищеною кислотн стю звичайно застосовують г дрокарбонатн води у теплому вигляд за одну-дв години до споживання ж боржом , есентуки 4, Лужанська, Поляна Квасова, Поляна Купель, Слов’янська.

При знижен й кислотност хлоридно-натр в води в холодному вигляд за 15...30 хв. перед споживанням ж . Температура води 18-250С. Воду п’ють пов льно, малими порц ями сентуки 4 та 17, Миргородська, Куяльник 37, феодос йська.

При нормальн й кислотност шлунку м неральну воду споживають як при п двищен й секрец , або за 45-60 хв. до прийому ж . Температура 28-350С.

При ВХ краще через час п сля ж та за годину до ж в половинн й доз .

При оперованому шлунку прийом води в ½ дози.

При хрон чних ентеритах, кол тах, дискенез ях шлунку прийом води залежить в д рухово функц кишк вника. При п двищен й за час до ж , пов льно, малими порц ями, температура води 40-450С. При знижен й моторн й функц (атон я), призначають середню та високу м нерал зац ю за 1,5 години до ж , температура води 18-240С, швидко, великими ковтками.

При хрон чних захворюваннях печ нки жовчовив дних шляхах застосовують боржом, сентуки 4 та 17, Луганська 1 та 2, Поляна Квасова, Поляна Купель, Слов’янська, Трускавецька. Воду приймають 3 рази, температура 35-45С, Час прийому залежить в д секреторно функц шлунку.

При ДЖВШ по г потон чному типу для посилення перистальтики та при ДЖВШ по г пертон чному типу для зменшення спастичних явищ проводять дренажне промивання жовчних шлях в. Для цього 0,5 л м нерально води при температур 42-450С випива лежачи на правому боц 60 хвилин з гр лкою на правому п дреберн .

При хрон чному панкреатит використовують воду як при захворюваннях печ нки, тип води, час прийому залежить в д секрец шлунку.

При захворювання нирок воду приймають 6 раз на добу за час до ж через 2 години п сля при температур 24-300С, сентуки 4 та 17, Луганська 1 та 2, Поляна Квасова, Поляна Купель, трускавецька.. Для л кування сечокам’яно хвороби популярн кисл мало м нерал зован або г дрокарбонатно кальц в чи натр в курорту Трускавець.

при подагр застосовують г дрокарбонатн води Лужанська 1 та 2, боржом , Поляна Квасова, Поляна Купель, приймають 2% в д ваги т ла, при температур 400С, 4 рази в день.

При захворюваннях верхн х дихальних шлях в призначають як при подагр .

При анем ях призначають зал зист води, температура води 35-450С 1-1,5 склянки.

При тиреотоксикоз йодн води.

Тривал сть прийому 24-30 дн в.

Показання та протипоказання для призначення прийому м неральних вод

Хвороби шлунку хрон чн гастрити, ВХ з порушенням секреторно та моторно евакуаторно функц , в фаз повно неповно рем с , хвороби оперованого шлунку з наявн стю орган чних функц ональних порушень (анастомози, пептичн язви, гастрит кукси ), демп нг синдром, г погл кем чний синдром, розвиток анем . Функц ональн захворювання шлунку

Хвороби кишковика хрон чн кол ти, ентерокол ти фаз рем с або нест йко рем с , функц ональн захворювання кишковика.

Захворювання гепатоб л арно системи хрон чний гепатит, в русний гепатит В п сляжовтушного пер оду, анг охол т, хрон чний холецистит, жовчно кам’яна хвороба без ознак загострення, ПХЕС через 3-4 м сяц п сля операц , функц ональн порушення жовчовив дних шлях в та жовчного м хура.

Захворювання п дшлунково залози хрон чний панкреатит в фаз рем с .

Захворювання сечо статево системи хрон чний п лонефрит з недостатньою функц ю нирок.

П лоцист т, сечокам’яна хвороба.

Захворювання обм ну речовин ЦД, ожир ння, подагра, атеросклероз без порушення геодинам ки.

Протипоказання:

Гостро прот каюч захворювання, загострення хрон чних хвороб, кровотеч .

Порушення моторно евакуаторно функц шлунку, кишковика, як потребують оперативного л кування.

Злояк сн новоутворення.

Цироз печ нки.

Недостатн сть кровооб гу.

Нефротичний синдром, ниркова недостатн сть.

Індив дуальна непереносим сть.

Методи проведення комб нованих ванн, п дводне витягування хребта, радонов ванни.

План:

Поняття про комб нован ванни.

Вуглекисло сульф дн ванни.

Сульф дно вуглекисло грязьов ванни.

П дводне витягування хребта, показання, протипоказання, техн ка виконання.

Радонотерап я та радонов ванни, Показання та протипоказання до х проведення. Методики л кування.

В бальнеолог чн й практиц при захворюваннях ССС, суглоб в та н. застосовують комб нован ванни, так як вуглекисло сульф дн , сульф дно вуглекисло грязьов .

Вуглекисло сульф дн ванни. По вм сту в вод в льного вуглекислого газу та в льного с рководню вода наближа ться до вод п’ятигорських джерел. Спос б приготування заключа ться у внесенн розраховано к лькост водного розчину сульфату натр ю у ванну, приготовану або штучно або на природн й вуглекисл й вод .

В приготован й таким чином ванн встановлю ться визначена сульф дно карбонатна р вновага, яка в дпов да визначеному значенню рН. Зм нюючи к льк сть вуглекислоти сульф ду натр ю, як добавляються в ванну, можна отримати р зн сполучення концентрац й с рководню та вуглекислоти.

Сульф дно вуглекисло грязьов ванни. Для приготування ц ванни не п д гр ту мулову грязь ретельно перем шують з теплою водою або ропою до необх дно температури, добавляють розведену с рчану кислоту знову перем шують. Ванни готують безпосередньо перед х прийомом.

Для приготування одн загально ванни необх дно 32 кг гряз , 80л води або ропи 2,6л 20% розчину с рчано кислоти. Вид лена при цьому вуглекислота та с рководень утворюють с коло дами гряз досить ст йку м лкопузирчату п ну. Сульф дно вуглекисло грязьова ванна ма р зкий запах с рководню склада ться з трьох шар в:

нижн й шар кришкуватий, товщиною 5 см, чорного кольору, склада ться в основному з осаду гряз та механ чних дом шок, як не розчинилися.

середн й шар р дкий, товщиною 30 см, бурого кольору, склада ться з сум ш газ в, ропи, та гряз . Б льша частина поверхн т ла хворого п д час прийому ванни знаходиться в цьому шар .

Верхн й шар п нистий, товщиною 10 см, склада ться з м хурц в, як утворюються в результат реакц м ж с рчаною кислотою та сольовим розчином гряз .

Приготована таким чином ванна м стить 104 мг/л с рководню 2,2 г/л вуглеводню. Вм ст с рководню вуглекислоти можна зм нювати, зм нюючи к льк сть гряз добавленням до не с рчано кислоти. Температура ванни 35-370С, протягом 10-15 хв., проводять через день або 2 дня п дряд з в дпочинком на 3-й день., на курс 12-15 ванн.

П дводне витягування хребта, показання, протипоказання, техн ка виконання.

Із по днаних метод в д на орган зм признача ться метод витягування хребта в вод , який призначають при дискогенних радикул тах, початкових проявах хвороби Бехтерева та деформуючому спондильоз .

Методики.

Вертикальне витягування хребта проводять в басейнах або спец альних мностях. При ц й процедур пояс з вантажем над вають на тазову область хворого, який опира ться на п длок тники головотримальник. Недол ки затруднення проведення у хворих з вираженим больовим синдромом, одночасно витягу ться вс в дд ли хребта, складн сть зм ни вантажу п д час процедури.

Дозоване горизонтальне витягування хребта в ванн розм ром 80/250/65 см на тракц йному щит . Головний к нець щита кр плять до головного к нця ванни, нижн й к нець залиша ться незакр пленим. Це да змогу значно зм нювати кут нахилу щита. При необх дност витягування поперекового в дд лу хребта хворого укладають на тракц йний щит. На нижню частину грудно кл тки накладають л ф з м цно тканини. Лямки л фа прив’язують до скобок у головного к нця щита. На таз хворого накладають полукорсет з лямками. Протягом 5-7 хв. ванну заповнюють водою температурою 34-36С з таким розрахунком, щоб вода не покривала грудну кл тину хворого. До лямок полукорсету за допомогою металевих тросик в, перекинутих через систему блок в, за бортом ванни п дв шують вантаж. Витяжку починають з 5 кг. При кожн й наступн й процедур силу тяги зб льшують на 5 кг до 5 процедури доводять до 20-30 кг. В к нц процедури вантаж поступово зменшують. Тривал сть процедури 20-40 хв., пот м в дпочинок на горизонтальн й кушетц до 1,5 години. Курс л кування 10-12 процедур.

При необх дност витягування шийного в дд лу голову хворого ф ксують петлею Гл ссона. При цьому застосовують значно менший вантаж зменшують тривал сть процедури.

Витяжка в звичайн й ванн . При цьому навантаженням, яке розтягу хребет вага хворого. Т ло хворого пом щають в ванну, ф ксують в пояс верхн х к нц вок за допомогою кронштейн в. Ноги в област гом лковоступневих суглоб в закр плюють б ля н жного к нця ванни за допомогою манжет та еластичних бинт в.

Витяжка на горизонтальн й площин з поступовим зб льшенням вантажу. Цей методичний прийом да можлив сть в рно оц нити переносим сть процедури з тим конкретним вантажем, який застосову ться при кожн й наступн й процедур встановити оптимальний вантаж ндив дуально для кожного хворого. Цей методичний прийом необх дний при витягуванн хребта у хворих з р зним ступенем виражених дегенеративних процес в в м жхребцевому диску.

Витягування хребта потр бно проводити в к нц дня, з наступним тривалим перебуванням на тверд м настил з прип днятою головою.

Найб льш прийнятними ваннами для проведення витягування хребта сульф дн та скипидарн ванни, як мають виражену судиннорозширюючу д ю, покращують периферичний кровооб г, сприяють притоку кров до судин шк ри, викликають найб льше розслаблення м’яз в, покращують троф чн процеси в м’язов й та нервов й тканин . Оптимальний вантаж 25-30 кг.

Хлоридно натр в ванни п двищують тонус периферичних вен, сприяють покращенню венозного кровооб гу. Витягування хребта в так й ванн з вантажем 20-205 кг показано хворим, в патогенез радикул ту у яких поряд з порушенням м жхребцевого диску, значення ма венозний заст й.

Витяжка в радонових ваннах да добрий результат у хворих з вираженим больовим синдромом, у яких в дсутн груб статико судинн розлади. Величина вантажу в цих ваннах склада 10-15 кг, максимум 20кг.

Вертикальна витяжка. Вона б льш навантажувальною в пор внянн з ншими, в зв’язку з значним п двищенням п д час процедур внутр шньодискового тиску. Вертикальне витягування не можна проводити хворим з попереково крижовим радикул том при наявност у них патолог чного процесу в черевн й порожнин (рубцев м процес , кол тах, сечокам’ян й хвороб , запальних г неколог чних процесах), тому що натягування поясу п двищу ться внутр шньочеревний тиск. Цим хворим краще робити горизонтальне витягування..

Протипоказаннями наявн сть кл н чно картини гриж м жхребцевого диску, порушення сп рального кровотоку, кл н чного прояву подразнення спинного мозку, супутн х захворювань черевно порожнини, погана переносим сть витягування (посилення бол ), а також загальн протипоказання для водол кування.

Радонотерап я та радонов ванни, Показання та протипоказання до х проведення. Методики л кування.

Радонотерап я метод бальнеол кування з використанням рад оактивних зотоп в радону продукт в його розпаду. Специф чним фактором, який д на орган зм хворого при прийом рад отерапевтичних процедур альфа випром нювання. При рад отерап використовують р зн види радонових процедур: ванни водн , пов трян , г неколог чн зрошення, м крокл зми, нгаляц ,

Радонов ванни. Натуральн радонов ванни проводять в спец ально обладнаних прим щеннях. На орган зм д ють рад оактивн , х м чн , температурн та механ чн фактори. Природн радонов ванни використовують рад оактивн джерела, як снують на курортах Хм льника, Молоковки та нш . Для приготування штучних радонових ванн використовують концентрац ю розчину радону, який одержують в лабораторних умовах з солей рад ю знаходиться в герметично закритому скляному посуд барботер . Концентрований розчин розливають в лаборатор в склянки мк стю 100 мл з таким розрахунком, щоб з кожно можна було приготувати ванну з концентрац ю радону 1247 Бк/л (36,4 нК /л). Концентрований водний розчин радону випускають з склянки через сифон на дно ванни, в яку набрали 200 л води задано температури перем шують. Радонова ванна процедурою, п д час яко на орган зм д альфа-випром нювання, що склада 90% вс енерг радону, а решту бета гамма випром нювання. При прийом радоново ванни б ля 0,5% радону проника у внутр шн середовище орган зму. Активн рухи хворого п д час процедури, а також проточн радонов ванни зб льшують проникнення радону у внутр шн середовище орган зму. При розпад радону його продукт в в тканинах орган зму п д д ю ф- випром нювання виника он зац я води, макромолекул ДНК, РНК, фермент в. При цьому утворю ться в льн радикали перекиси, як мають велику х м чну активн сть, вступають в ланцюгов реакц утворюють нов речовини, зм нюють х д окисно-в дновних процес в.

В результат альфа-випром нювання на рецепторний апарат шк ри через 2-3 хвилини п сля занурення в радонову ванну виника звуження венозних кап ляр в. П сля виходу з радоново ванни через 2-3 хвилини наступа фаза розширення кап ляр в, посилю ться кровооб г в нирки. П д впливом радонових ванн зм ню ться чутлив сть рецепторного апарату, виника блокування чутливих нервових зак нчень, нтенсиф куються процеси метабол зму. Циркулюючий в кров радон та продукти його розпаду в невелик й к лькост в дкладаються в наднирниках та щитовидн й залоз , стимулюючи х д яльн сть. Паралельно в дбува ться стимуляц я симпато адреналово системи. П д д ю радонових ванн прискорюються процеси репарац к сток, м’яз в, нервових волокон, зб льшу ться систол чний та хвилинний об’ м кров , покращуються метабол чн процеси в м окард його функц ональний стан.

Опром нення орган зму при проведенн радонових ванн невелике не може викликати негативно д . Радонов ванни призначаються хворим з захворюваннями системи кровооб гу, к стково - м’язово , нервово системи, шк ри, ж ночих статевих орган в.

Показання: захворювання серця, пов’язан з враженням серцевого м’язу, його клапан в судин, п сля зак нчення гострих та п дгострих прояв в, ГХ 1 та 2 ст., захворюваннях артер й та вен к нц вок п сля затухання гострих та п дгострих прояв в, враження суглоб в запального та дистроф чного характеру, при ревмато дному артрит в фаз рем с м н мальн й активност процесу, переломах к сток, хрон чних запальних процесах в м’язах та сухожиллях, функц ональн враження НС, залишков явища п сля нфекц йних та травматолог чних вражень головного та спинного мозку та х оболонок, враження периферично НС р зного походження (радикул ти, неврити), враження вегетативно НС (гангл он ти), начальних формах атеросклерозу судин головного мозку, хрон чних запальних процесах в матц та придатках, безпл дд на рунт запальних захворювань матки та труб, хрон чних запальних процесах в чолов чих статевих органах, ЦД, г перфункц щитовидно залози легко та середньо ст. ожир ння, подагр , ВХ, функц ональних хворобах ШКТ, з п двищеною та нормальною секрец ю, хрон чних захворюваннях печ нки ЖВШ, хрон чних захворюваннях шк ри (екзема, нейродерм т, псор аз).

Протипоказання л кування радоновими ваннами ваг тн сть у вс терм ни, хвор з злояк сними доброяк сними пухлинами, гн йними процесами, в дкритою формою туберкульозу, вс ма формами захворювань кров , еп лепс я.

Методики л кування:

Загальн радонов ванни з концентрац ю 40-80 (1,5-3,0 кБк/л). Р дше120 нК /л (4,5 кБ/л) при температур води 35-37С тривал стю в д 5 до 15 хв., 4-5 раз на тиждень, на курс л кування 12-15 процедур..

У випадку уперто рецидивуючих радикул т в з вираженим больовим синдромом, при в дсутност порушень з сторони ССС, вегетативно НС показано застосування радонових ванн з концентрац ю 120-200 нК /л (4,5-7,5 кБк/л).

При г неколог чних захворюваннях застосовують ваг нальн зрошення тривал стю в д 15-20 хв., Т 35-40С м кро кл зми 37-40С 2-3 дня п дряд день перерва, в к лькост 18-20 процедур, рекоменду ться проводити перед ванною.

Пов тряно радонов ванни та нгаляц проводять в герметичних каб нах, куди пода ться пов тряно радонова сум ш температурою до 43С концентрац ю в д 10 до 40нК /л або 400-1500 Бк/л. Ц процедури переносяться легко.

У д тей радонов процедури застосовують при ревматизм , насл дках пол ом л т , ДЦП, м опат Дюшена, хрон чних захворюваннях печ нки, сечовив дно системи.

ТЕСТИ ситуац йн задач для самоконтролю

Задача 1.

Хворому З., 25 рок в поставлений д агноз г пертон чна хвороба 2 стад . У комплексному л куванн призначена бальнеотерап я.

Назв ть ф зичну характеристику хлоридно натр вих ванн.

А. Природн хлористо натр в води з м нерал зац ю в д 300 до 700 г/л

Б. Природн хлористо натр в води з м нерал зац ю в д 200 до 600 г/л

В. Природн хлористо натр в води з м нерал зац ю в д 100 до 200 г/л

Г. Природн хлористо натр в води з м нерал зац ю в д 2 до 60 г/л

Д. Природн хлористо натр в води з м нерал зац ю в д 60 до 100 г/л

Яке супутн захворювання буде бути протипоказання для призначення хлористо натр вих ванн?

А. Псор аз

Б. Склеродерм я

В. Тромбофлеб т

Г. Бронх т

Д. П лонефр т

Якии вм ст он в йоду в йодобромних ваннах?

А. 1 мл/л

Б. 2 4 мл/л

В. 4 6 мл/л

Г. 6 8 мл/л

Д. понад 10 мл/л

Яка температура води при проведенн йодобромних ванн?

А. 20 25 0

Б. 25 27 0

В. 30 34 0

Г. 35 37 0

Д. 37 40 0

Укаж ть правильний ф з отерапевтичний рецепт призначення йодобромних ванн

А. Йодобромна ванна з вм стом он в йоду не менше за 10 мл/л, он в брома 25 мг/л температура води 25 - 27 0 час процедури 25 - 30 хв через день 5 ванн на курс л кування.

Б. Йодобромна ванна з вм стом он в йоду не менше за 10 мл/л, он в брома 25 мг/л температура води 37 - 40 0 час процедури 10 - 20 хв щодня 20 ванн на курс л кування.

В. Йодобромна ванна з вм стом он в йоду не менше за 10 мл/л, он в брома 25 мг/л температура води 35 - 37 0 час процедури 10- 15 хв через день 10 15 ванн на курс л кування.

Г. Йодобромна ванна з вм стом он в йоду не менше за 8 мл/л, он в брома 50 мг/л температура води 30 - 34 0 час процедури 10- 15 хв через день 10 15 ванн на курс л кування.

Д. Йодобромна ванна з вм стом он в йоду 5 мл/л, он в брома 15 мг/л температура води 25 - 27 0 час процедури 10- 15 хв через день 10 -15 ванн на курс л кування.

Еталони в дпов дей: 1.Г, 2. В, 3. Д, 4. Г, 5.В

ТЕСТИ ситуац йн задач

Яких р зновид в душа не сну ?

Дощовий;

Голковий;

Пильовий;

Газовий*;

Циркулярний.

Як з перерахованих ван не газовими?

Азотн вани;

Перлинн вани;

Киснев вани;

Бурштинов вани*;

Вуглекисл вани.

Морськ купання та процедури на морському берез називаються:

Гел отерап я;

Аеротерап я;

Спелеотерап я;

Таласотерап я*;

Г дротерап я.

Застосування пр сно води з л кувальною та проф лактичною метою назива ться:

Гел отерап я;

Аеротерап я;

Спелеотерап я;

Таласотерап я;

Г дротерап я*.

Завдання

Дайте загальн рекомендац щодо санаторно-курортного л кування хворих з р зноман тними формами невроз в (неврастен я, стер я, психастен я, невроз нав’язливих стан в).

Запитання:

Опиш ть найб льш благопри мну кл матичну зону для санаторно-курортного л кування хворих з ц ю патолог ю.

Як курорти Укра ни та СНД можна рекомендувати хворим з такою патолог ю?

Призначте адекватний вид санаторно-курортного л кування, перерахуйте необх дн процедури та опиш ть методики х проведення.

Вкаж ть загальн покази та протипокази для кожного з рекомендованих Вами л кувальних заход в.

Завдання

Хвора Т., 17 рок в, хвор на нейроциркуляторну дистон ю. Порекомендуйте санаторно-курортне л кування.

Запитання:

Опиш ть найб льш благопри мну кл матичну зону для санаторно-курортного л кування хворих з ц ю патолог ю.

Як курорти Укра ни та СНД можна рекомендувати хворим з такою патолог ю?

Призначте адекватний вид санаторно-курортного л кування, перерахуйте необх дн процедури та опиш ть методики х проведення.

Вкаж ть загальн покази та протипокази для кожного з рекомендованих Вами л кувальних заход в.

Склад ть ндив дуальну програму л кувальних та реаб л тац йних заход в для даного хворого обгрунтуйте х.

Завдання

Хворий А., 47 рок в, хвор 11 рок в. Д агноз: Г пертон чна хвороба ІІ ст. Г пертроф я л вого шлуночка, СНІ. Порекомендуйте санаторно-курортне л кування.

Запитання:

Опиш ть найб льш благопри мну кл матичну зону для санаторно-курортного л кування хворих з ц ю патолог ю.

Як курорти Укра ни та СНД можна рекомендувати хворим з такою патолог ю?

Призначте адекватний вид санаторно-курортного л кування, перерахуйте необх дн процедури та опиш ть методики х проведення.

Вкаж ть загальн покази та протипокази для кожного з рекомендованих Вами л кувальних заход в.

Склад ть ндив дуальну програму л кувальних та реаб л тац йних заход в для даного хворого обгрунтуйте х.

Завдання

Хворий М., 12 рок в, хвор 3 роки на псор аз (шк рна форма). Порекомендуйте санаторно-курортне л кування.

Запитання:

Опиш ть найб льш благопри мну кл матичну зону для санаторно-курортного л кування хворих з ц ю патолог ю.

Як курорти Укра ни та СНД можна рекомендувати хворим з такою патолог ю?

Призначте адекватний вид санаторно-курортного л кування, перерахуйте необх дн процедури та опиш ть методики х проведення.

Вкаж ть загальн покази та протипокази для кожного з рекомендованих Вами л кувальних заход в.

Склад ть ндив дуальну програму л кувальних та реаб л тац йних заход в для даного хворого обгрунтуйте х.

Завдання

Хвора В., 41 р к, хвор 8 рок в. Д агноз: Цукровий д абет, ІІ тип, середня ступ нь важкост , стад я компенсац . Д абетична анг опат я н г І ст. Порекомендуйте санаторно-курортне л кування.

Запитання:

Опиш ть найб льш благопри мну кл матичну зону для санаторно-курортного л кування хворих з ц ю патолог ю.

Як курорти Укра ни та СНД можна рекомендувати хворим з такою патолог ю?

Призначте адекватний вид санаторно-курортного л кування, перерахуйте необх дн процедури та опиш ть методики х проведення.

Вкаж ть загальн покази та протипокази для кожного з рекомендованих Вами л кувальних заход в.

Склад ть ндив дуальну програму л кувальних та реаб л тац йних заход в для даного хворого обгрунтуйте х.

Завдання

Хвора Б., 29 рок в, хвор 13 рок в. Д агноз: Ревматизм, неактивна фаза, ревматичний м окард осклероз, комб нована м тральна вада з перевагою недостатност , СНІ. Порекомендуйте санаторно-курортне л кування.

Запитання:

Опиш ть найб льш благопри мну кл матичну зону для санаторно-курортного л кування хворих з ц ю патолог ю.

Як курорти Укра ни та СНД можна рекомендувати хворим з такою патолог ю?

Призначте адекватний вид санаторно-курортного л кування, перерахуйте необх дн процедури та опиш ть методики х проведення.

Вкаж ть загальн покази та протипокази для кожного з рекомендованих Вами л кувальних заход в.

Склад ть ндив дуальну програму л кувальних та реаб л тац йних заход в для даного хворого обгрунтуйте х.

Задача 1

Хворому Ш.. 40 рок в с д агнозом стенокард я призначена бальнеотерап я.

Як курорти волод ють вуглекислими м неральними водами?

А. Свалява

Б. Славянськ

В. Миргород

Г. Моршино

Д. Труськавец

Що яке з супутн х захворювань може бути протипоказанням для призначення вуглекислих ванн?

А. Невроз

Б. Емф зема легких

В. Мерехтлива аритм я

Г. Нефросклероз

Д. Г пертон чна хвороба 1 стад

Яка оптимальна концентрац я диоксида вуглеводу у вуглекислих ваннах?

А. До 5 г/л

Б. 5-20 г/л

В. 20-40 г/л

Г. 40-60 г/л

Д. Б льше за 75 г/л

Якими в дчуттями у хворого супроводяться процедури вуглекислих ванн?

А. В дчуттями холоду перекручено шк ряно чутливост

Б. В дчуттями «жару» перекручено шк ряно чутливост

В. В дчуттями пощипування поколювання

Г. В дчуттями повзання мурашок.

Д. Н яких в дчутт в

Вибер ть якими л кувальними ефектом волод вуглекисла ванна?

А. Десенсиб л зуючим

Б. Стресом-л м туючим

В. Бактер остатичним

Г. Кард отон чним

Д. Седативним

1. Хворому П., 33 рок в поставлений д агноз попереково-крижовий радикул т. У л куванн призначен с рководнев ванни. Який пер од нап ввиведення с рки з орган зму?

А. 40 хвилин

Б. 60 хвилин

В. 6 годин

Г. 24 години

Д. б льше доби

2. Хворому Щ., 56 рок в страждаючому хрон чним циститом. У комплексному л куванн був рекомендовано прийом м нерально води всередину. Виберете води з якою температурою в дносяться до термальних?

А. нижче за 20 о

Б. 20 35 о

В. 35 42 о

Г. 42 45

Д. понад 42 о

3. У хворого А., 50 рок в поставлений д агноз виразкова хвороба шлунка. У комплексному л куванн призначили прийом м нерально води всередину. Яке супутн захворювання може бути протипоказанням даному хворому?

А. Хрон чний панкреатит

Б. Ожир ння

В. Спаечний процес черевно порожнини

Г. Цукровий д абет

Д. Хрон чний п лонефрит

4. Хворому В., 34 рок в поставлений д агноз хрон чний холецистит кар с. У комплексне л кування включили прийом м нерально води всередину. Яким л кувальним ефектом не волод дана процедура?

А. Протизапальним

Б. Спазмол тичним

В. Знеболюючим

Г. Нормал зуючим секреторну функц ю шлунка

Д. Імунокорегуючим

5. Основна мета призначення радонових ванн хворому У., 45 рок в з г пертон чною хворобою 1 стад

А. Тон зуюча

Б. Судинорозширювальна

В. Протизапальна

Г. Прискорення основного обм ну

Д. Прозапальна

6. Виберете якою одиницею вим рювання визнача ться концентрац я радону у ванн за м жнародн й системою?

А. У Джоулях

Б. У Амперах

В. У Беккерелях

Г. У кюр

Д. У ватах

7. Хворий До., 44 рок в з д агнозом подагра в стад рем с призначили вуглекисл ванни. Що д ючим чинником при дан й процедур ?

А. Кислота

Б. Луг

В. Пухирц газу

Г. Іон зуюче випром нювання

Д. Молекули кисня

8. Хворому П., 55 рок в поставлений д агноз варикозна хвороба. Призначен с рководнев ванни. Вибер ть ванни з яким зм стом сульф ду (загального с рководня) в дносять до середн х?

А. 0,3 1,5 ммоль/л тр

Б. 1,5 3 ммоль/л тр

В. 3 7,5 ммоль/л тр

Г. 7,5 12 ммоль/л тр

Д. Понад 12 ммоль/л тр

9. Хворому З., 56 рок в з п дгострим артритом правого кол нного суглоба з порушенням функц суглоба 2 м ри призначена радонова ванна. Який з синдром в буде бути показанням для призначення дано процедури?

А. Гострий больовий

Б. Запальних явищ

В. Набряклий

Г. Дисгормональний

Д. Дисциркуляторний

10. Хворому Н., 33 рок в з д агнозом неврастен я, призначен радонов ванни. Вибер ть який механ зм альфи-випром нювання вплива на нервову систему?

А. П двищу ться екскрец я адренал ну дофам ну.

Б. П двищу ться пров дн сть нем л н зованих нервових пров дник в.

В. Знижу ться тонус симпатичного п двищу ться тонус парасимпатичного в дд л в ЦНС.

Г. Нада розблоковану д ю на р вн рет кулярно формац стовбура головного мозку

Д. Зб льшу ться больова чутлив сть шк ри

11.Яке ствердження нев рним?

Торфян гряз утворюються переважно з болотно рослинност ;

Ілов сульф дн гряз мають переважно орган чний склад;

Сапропелев гряз в дкладеннями переважно пр сних водойм;

Ілов сульф дн гряз мають переважно орган чний склад*;

Сопков гряз збагачен орган чною речовиною нафтового походження.

12 Як бальнеолог чн курорти найменш ефективн при захворюваннях опорно-рухового апарату?

Курорти з родоновими водами;

Курорти з с рководневими водами;

Курорти з йодобромними водами;

Курорти з хлоридними натр вими водами;

Курорти з сульф дними водами*.

Ск льки бальнеолог чних груп м неральних вод сну ?

Три;

П(ять;

С м;

Дев(ять*;

Одинадцять.

Який з перерахованих р зновид в не в дноситься до групи питних вод?

М неральн питн води;

М неральн питн л кувально-столов води;

Природн м неральн столов ;

Природн столов ;

Природн м нерально-орган чн *.

Як з перерахованих вод не в дносяться до головних бальнеолог чних груп?

Води, що м стять ср бло*;

Вуглекисл води;

Сульф дн води;

Зал зист води;

Води, що м стять миш’як.

Який вид санаторно-курортного л кування найефективн шим при захворюваннях шпунково-кишкового тракту?

Спелеотерап я;

Застосування питних м неральних вод*;

Застосування пело д в;

Г дротерап я;

Застосування параф ну.

Завдання

Хвора Г., 34 роки, хвор 6 рок в. Д агноз: Вторинно-хрон чний гломерулонефрит, сечовий синдром, г пертензивна стад я, фаза рем с . Порекомендуйте санаторно-курортне л кування.

Запитання:

Опиш ть найб льш благопри мну кл матичну зону для санаторно-курортного л кування хворих з ц ю патолог ю.

Як курорти Укра ни та СНД можна рекомендувати хворим з такою патолог ю?

Призначте адекватний вид санаторно-курортного л кування, перерахуйте необх дн процедури та опиш ть методики х проведення.

Вкаж ть загальн покази та протипокази для кожного з рекомендованих Вами л кувальних заход в.

Склад ть ндив дуальну програму л кувальних та реаб л тац йних заход в для даного хворого обгрунтуйте х.

Завдання

Хворий Ж., 44 роки, хвор 14 рок в. Д агноз: Хрон чний паренх матозний панкреатит, середньо важкост , фаза рем с , пом рно виражена зовн шньосекреторна недостатн сть. Хрон чний ентерокол т, дисбактер оз кишк вника ІІ. Порекомендуйте санаторно-курортне л кування.

Запитання:

Опиш ть найб льш благопри мну кл матичну зону для санаторно-курортного л кування хворих з ц ю патолог ю.

Як курорти Укра ни та СНД можна рекомендувати хворим з такою патолог ю?

Призначте адекватний вид санаторно-курортного л кування, перерахуйте необх дн процедури та опиш ть методики х проведення.

Вкаж ть загальн покази та протипокази для кожного з рекомендованих Вами л кувальних заход в.

Склад ть ндив дуальну програму л кувальних та реаб л тац йних заход в для даного хворого обгрунтуйте х.

Завдання

Хвора У., 30 рок в, хвор 4 роки. Д агноз: Хрон чний безкам’яний холецистит, рецидивуючий переб г, стад я рем с , г перк нез я жовчного м хура. Порекомендуйте санаторно-курортне л кування.

Запитання:

Як курорти Укра ни та СНД можна рекомендувати хворим з такою патолог ю?

Призначте адекватний вид санаторно-курортного л кування, перерахуйте необх дн процедури та опиш ть методики х проведення.

Вкаж ть загальн покази та протипокази для кожного з рекомендованих Вами л кувальних заход в.

Склад ть ндив дуальну програму л кувальних та реаб л тац йних заход в для даного хворого обгрунтуйте х.

Завдання

Хвора Х., 54 роки, хвор 7 рок в на подагру (хрон чна подагра, середн й ступ нь важкост , враження І плюснефалангових суглоб в). На момент обстеження загострення хвороби не заре стровано. Порекомендуйте санаторно-курортне л кування.

Запитання:

Опиш ть найб льш благопри мну кл матичну зону для санаторно-курортного л кування хворих з ц ю патолог ю.

Як курорти Укра ни та СНД можна рекомендувати хворим з такою патолог ю?

Призначте адекватний вид санаторно-курортного л кування, перерахуйте необх дн процедури та опиш ть методики х проведення.

Вкаж ть загальн покази та протипокази для кожного з рекомендованих Вами л кувальних заход в.

Склад ть ндив дуальну програму л кувальних та реаб л тац йних заход в для даного хворого обгрунтуйте х.

Завдання

Хвора Н., 42 роки, хвор 19 рок в на первинний правоб чний хрон чний п лонефрит (фаза рем с ). Порекомендуйте санаторно-курортне л кування.

Запитання:

Опиш ть найб льш благопри мну кл матичну зону для санаторно-курортного л кування хворих з ц ю патолог ю.

Як курорти Укра ни та СНД можна рекомендувати хворим з такою патолог ю?

Призначте адекватний вид санаторно-курортного л кування, перерахуйте необх дн процедури та опиш ть методики х проведення.

Вкаж ть загальн покази та протипокази для кожного з рекомендованих Вами л кувальних заход в.

Склад ть ндив дуальну програму л кувальних та реаб л тац йних заход в для даного хворого обгрунтуйте х.

Завдання

Хвора Ю., 34 роки, хвор 7 рок в. Д агноз: Гастроезофагеальна рефлюксна хвороба: рефлюкс-езофаг т ІІ ступеня. Порекомендуйте санаторно-курортне л кування.

Запитання:

Як курорти Укра ни та СНД можна рекомендувати хворим з такою патолог ю?

Призначте адекватний вид санаторно-курортного л кування, перерахуйте необх дн процедури та опиш ть методики х проведення.

Вкаж ть загальн покази та протипокази для кожного з рекомендованих Вами л кувальних заход в.

Склад ть ндив дуальну програму л кувальних та реаб л тац йних заход в для даного хворого обгрунтуйте х.

Завдання

Хворий Ч., 52 роки, хвор 7 рок в. Д агноз: Ревмато дний артрит (пол артрит), неактивна фаза. (рентгенолог чна стад я-ІІ, порушення функц суглоб в-І.). Порекомендуйте санаторно-курортне л кування.

Запитання:

Опиш ть найб льш благопри мну кл матичну зону для санаторно-курортного л кування хворих з ц ю патолог ю.

Як курорти Укра ни та СНД можна рекомендувати хворим з такою патолог ю?

Призначте адекватний вид санаторно-курортного л кування, перерахуйте необх дн процедури та опиш ть методики х проведення.

Вкаж ть загальн покази та протипокази для кожного з рекомендованих Вами л кувальних заход в.

Склад ть ндив дуальну програму л кувальних та реаб л тац йних заход в для даного хворого обгрунтуйте х.

Завдання

Хворий Ф., 44 роки, хвор 5 рок в. Д агноз: Вторинний остеоартроз (п сля травми) л вого кол нного суглобу, І стад я, порушення функц суглоб в-І. Порекомендуйте санаторно-курортне л кування.

Запитання:

Опиш ть найб льш благопри мну кл матичну зону для санаторно-курортного л кування хворих з ц ю патолог ю.

Як курорти Укра ни та СНД можна рекомендувати хворим з такою патолог ю?

Призначте адекватний вид санаторно-курортного л кування, перерахуйте необх дн процедури та опиш ть методики х проведення.

Вкаж ть загальн покази та протипокази для кожного з рекомендованих Вами л кувальних заход в.

Склад ть ндив дуальну програму л кувальних та реаб л тац йних заход в для даного хворого обгрунтуйте х.

Завдання

Хвора Д., 64 роки, хвор 15 рок в. Д агноз: Остеоартроз з залученням до процесу кол нних та кульшових суглоб в, ІІ стад я, порушення функц суглоб в-ІІ. Порекомендуйте санаторно-курортне л кування.

Запитання:

Опиш ть найб льш благопри мну кл матичну зону для санаторно-курортного л кування хворих з ц ю патолог ю.

Як курорти Укра ни та СНД можна рекомендувати хворим з такою патолог ю?

Призначте адекватний вид санаторно-курортного л кування, перерахуйте необх дн процедури та опиш ть методики х проведення.

Вкаж ть загальн покази та протипокази для кожного з рекомендованих Вами л кувальних заход в.

Склад ть ндив дуальну програму л кувальних та реаб л тац йних заход в для даного хворого обгрунтуйте х.

Завдання

Хвора Д., 40 рок в, хвор 13 рок в. Д агноз: Атроф чний гастрит кукси шлунка з кишковою метаплаз ю ІІ ст., тотальна г поацидн сть, виражений юно-гастральний рефлюкс. Порекомендуйте санаторно-курортне л кування.

Запитання:

Як курорти Укра ни та СНД можна рекомендувати хворим з такою патолог ю?

Призначте адекватний вид санаторно-курортного л кування, перерахуйте необх дн процедури та опиш ть методики х проведення.

Вкаж ть загальн покази та протипокази для кожного з рекомендованих Вами л кувальних заход в.

Склад ть ндив дуальну програму л кувальних та реаб л тац йних заход в для даного хворого обгрунтуйте х.

Завдання

Хворий Ц., 24 роки, хвор 3 роки. Д агноз: Виразкова хвороба дванадцятипало кишки в стад нест йко рем с (Нр-негативна). Ерозивний гастродуоден т ІІ ст. акт. з п двищеною кислотоутворюючою функц ю шлунка. Порекомендуйте санаторно-курортне л кування.

Запитання:

Як курорти Укра ни та СНД можна рекомендувати хворим з такою патолог ю?

Призначте адекватний вид санаторно-курортного л кування, перерахуйте необх дн процедури та опиш ть методики х проведення.

Вкаж ть загальн покази та протипокази для кожного з рекомендованих Вами л кувальних заход в.

Склад ть ндив дуальну програму л кувальних та реаб л тац йних заход в для даного хворого обгрунтуйте х.

Питання для самоконтролю:

1.Г дротерап я. Загальна характеристика методу.

Класиф кац я г дротерапевтичних процедур.

Особливост ф з олог чно д .

Методика техн ка проведення процедур.

Показання протипоказання.

Л кувальн душ .

Характеристика душ в, х призначення. Механ зм ф з олог чно л кувально д . Методика техн ка проведення процедур. Показання протипоказання. Техн ка безпеки.

Ванни. Пр сн , з додавання ароматичних л карських речовин (хвойн , шавл в , г рчичн , скипидарн ), з л карських трав рослин (валер анов , з ромашкою). Особливост ф з олог чно л кувально д . Методика техн ка проведення процедур. Показання протипоказання. Техн ка безпеки.

Г г н чна обробка ванн.

Бальнеотерап я. Загальна характеристика методу.

Поняття про м неральн води, х класиф кац я основн бальнеолог чн характеристики.

Зовн шн застосування м неральних вод.

М неральн (сульф дн , хлоридн , натр в , йодобромн ) газов (вуглекисл , киснев , перлинн , азотн , радонов ) ванни. Механ зми ф з олог чно л кувально д . Методики проведення процедур.

«Сух » вуглекисл ванни. Показання протипоказання.

П дводне витягнення хребта, методики. Внутр шн застосування м неральних вод.

Класиф кац я питних м неральних вод.Механ зм ф з олог чно л кувально д . Методика застосування.

Використання м неральних вод для промивання шлунку, дуоденального дренажу, промивань - зрошувань товстого кишечника, нгаляц й. Показання протипоказання.

Джерела нформац :

ОСНОВНІ:

Воробьев М.Г., Парфенов А.П. Физиотерапия и курортология. - Ленинград, 1982.-248с.

Курортология и физиотерапия (руководство) под ред. В.М. Боголюбова: в 2-х томах. Т. 1. - М-: Медицина, 1985. - 560с. - Т. 2. - 640с.

Курорты. Энциклопедический словарь /Гл. ред. Е.И. Чазов. - М.: Сов. энциклопедия, 1983. - 592 с.

Олефиренко В.Т. Водолечение. -М: Медицина, 1986. -286с.

ДОДАТКОВІ

Вайсфельд Д.Н. Физические и курортные факторы в лечении неврологических больных. - К.:3доров'я, 1988. - 179с.

Гольденберг Н.Я. Курорт Хмельник.- К.:3доров'я, 1996. - 233с.

Гурленя А.М., Багель Г.Е. Физиотерапия и курортология нервных болезней.- М.: Высшая школа, 1989.-398с.

Серебрина Л.А., Кенц В.В. Водолечение. - К.: 3доров'я, 1983. - 168с.

Кл н чна ф з отерап я курортолог я (навчальна монограф я) п д ред. Булата Л.М. - В нниця, 2000. - 216с.

Диагностика и лечение внутренних болезней: Руководство для врачей. В 3-х томах. Под общей редакцией Ф.И. Комарова. - М.: Медицина, 1996.

ЗМІСТ

КУРОРТОЛОГІЯ, ЯК РОЗДІЛ МЕДИЦИНИ. 3

КЛІМАТИЧНІ КУРОРТИ 13

БАЛЬНЕОЛОГІЧНІ КУРОРТИ 14

ГРЯЗЬОВІ КУРОРТИ. 17

МЕДИЧНИЙ ВІДБІР НА КУРОРТИ ТА У САНАТОРІЇ. 18

Тести ситуац йн задач для самоконтролю 22

Тести ситуац йн задач 24

Питання для самоконтролю: 27

Джерела нформац 28

КЛІМАТОТЕРАПІЯ ЯК НАПРЯМОК КУРОРТОЛОГІЇ. 29

БІОМЕТЕОРОЛОГІЧНІ ФАКТОРИ, ХАРАКТЕРИСТИКА ТА КЛАСИФІКАЦІЯ. 29

АЕРОХІМІЧНІ ЯКОСТІ АТМОСФЕРНОГО ПОВІТРЯ. 33

МЕДИКО КЛІМАТИЧНА ХАРАКТЕРИСТИКА ГОЛОВНИХ ПРИРОДНИХ ЗОН. ФІЗІОЛОГІЧНІ МЕХАНІЗМИ ВПЛИВУ КЛІМАТУ НА ОРГАНІЗМ 35

АДАПТАЦІЯ І АКЛІМАТИЗАЦІЯ. КЛІМАТОПАТИЧНІ РЕАКЦІЇ І ДЕСИНХРОНОЗИ. 41

МЕТОДИ КЛІМАТОТЕРАПІЇ, КЛІМАТОПРОЦЕДУРИ ТА КЛІМАТОЛІКУВАЛЬНІ СПОРУДИ 46

Тести ситуац йн задач 52

Питання для самоконтролю 57

Джерела нформац 58

ГІДРОТЕРАПІЯ. 60

ОСОБЛИВОСТІ ЛІКУВАЛЬНОГО ВПЛИВУ ПРІСНОЇ ВОДИ НА ЛЮДСЬКИЙ ОРГАНІЗМ ТА МЕТОДИ ЇЇ ЗАСТОСУВАННЯ. 60

МЕТОДИ ПРОВЕДЕННЯ ГІДРОТЕРАПІЇ: ВАННИ ЗАГАЛЬНІ ТА МІСЦЕВІ, КУПАННЯ, БАНІ, ПРОМИВАННЯ ТА ЗРОШУВАННЯ КИШКІВНИКА 76

КУПАННЯ В БАНІ. САУНА, ЇЇ ВПЛИВ НА ОРГАНІЗМ, ПРАВИЛА ПРИЙОМУ САУНИ, ПРОТИПОКАЗАННЯ. 89

КЛАСИФІКАЦІЯ ВАНН 94

ГОЛОВНІ БАЛЬНЕОЛОГІЧНІ ГРУПИ МІНЕРАЛЬНИХ ВОД. 97

ЛІКУВАЛЬНИЙ ВПЛИВ ОСНОВНИХ СКЛАДОВИХ МІНЕРАЛЬНИХ ВОД. 107

МЕХАНІЗМ ЛІКУВАЛЬНОЇ ДІЇ 107

Тести ситуац йн задач для самоконтролю 118

Тести ситуац йн задач 119

Питання для самоконтролю 130

Джерела нформац 131

Ориг нал-макет п дготовлено на кафедр ф зично реаб л тац , спортивно медицини, ф звиховання здоров`я ЗДМУ

Тиражування - кафедра ф зично реаб л тац , спортивно медицини, ф звиховання здоров`я ЗДМУ

69035, м. Запор жжя, пр. Маяковського, 26